Radarzavaró radart használnak a szelindekdenevérek
![denevér](https://cdn.origo.hu/2023/12/sgMRxHwI0fl9mrgHo49WPoHAJHoTYRBQxdALRq8PU60/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI4MTFhOTViNGJhODQ5ZDliYzc0Yzc5NjYyNWY2YjRl.webp)
A denevérek echolokációt vagy más néven biológiai radart használnak ahhoz, hogy teljes sötétségben is megtalálják és nyomon kövessék rovar zsákmányukat. Amikor egy denevér meghallja, hogy egy versenytárs ugyanarra a zsákmányra támad, amelyre ő is, akkor különleges, az ultrahangtartományba eső, zavaró jeleket bocsát ki, hogy megakadályozza a konkurencia zsákmányszerzését. Gyakran egész radarpárbaj alakul ki, amely addig tart, amíg valamelyik denevér fel nem adja a harcot, és nem néz új zsákmány után.
„Ez az első tanulmány, amely kimutatja, hogy a denevérek aktívan zavarják más denevérek echolokációját, és így háromra növeli a denevérhangok ismert funkcióit: echolokáció, kommunikáció és akusztikai interferencia” – mondta Aaron Corcoran, a Science magazinban megjelent tanulmány vezetője.
A zavarás kimutatásához a biológusoknak ki kellett zárniuk a hangkibocsátás más lehetséges funkcióit, például azt, hogy a denevérek egyszerűen csak kommunikálnak egymással.
A kutatók nagyon érzékeny kamerákkal rögzítették a denevérek természetes versengését a terepen. A különlegesen elhelyezett ultrahang-érzékelő mikrofonok lehetővé tették, hogy a kibocsátott hangok alapján rekonstruálják a denevérek repülési útvonalát. A kutatók azt figyelték meg, hogy a denevérek szinte mindig eltévesztették a zsákmányt, amikor egy másik denevér zavarta őket a hangjeleivel.
A radarinterferenciát eddig még csak a mexikói szelindekdenevéreknél figyelték meg, mondta Conner. „Egyelőre még nem tudni, hogy más denevérfajok – vagy más echolokációs állatok, például a delfinek – alkalmazzák-e ugyanezt a taktikát.”