Ősi építményt fedeztek fel a Kukulkán maja piramisban
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/5j6WI0XX6tBpaBZCIv5dDFCBaabNQKcaFaXHNwRlbIc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRkMGQ0MjE2Y2MyZDRjODBhYzA4M2YwNjZlNjczZjQz.webp)
Valószínűleg egy rámpa vagy lépcső, egy oltár és egy fal vagy oszlop, mondhatni egy kisebb méretű piramis lehet az - közölték a Mexikói Autonóm Nemzeti Egyetem (UNAM) szakértői. Az építményrészeket, amelyek az i.sz. 550-800 közötti időkből származnak,
elektromos tomográf segítségével fedezték fel a kutatók.
A Kukulkán piramis szakaszonként épült fel.
A ma látható rész 1050 és 1300 között épült. Az 1930-as években felfedezett alsóbb építmény a 800 és 1000 közötti időszakból származik. Akkoriban a Yucatán-félszigeten élő maják keveredtek más közép-amerikai kultúrákkal.
A most felfedezett legalsó rész a tiszta maja korszakból eredeztethető.
Erről a korszakról csak kevés információval rendelkezünk" -
mondta el Denisse Lorenia Argote régész. Chichén Itzá Mexikó egyik legfontosabb régészeti helyszíne.
A romváros 1988 óta szerepel az UNESCO világörökségi listáján.
"Olyan, mint az egymásba illeszthető orosz baba. A nagy piramis alatt van egy másik, és az alatt egy harmadik" - mondta René Chávez projektkoordinátor a felfedést ismertető sajtóértekezleten.
A szakemberek szerint a piramisokat különböző okok miatt építették egymásba, például szerkezetének állagromlása, esetleg a társadalomban új vezető megjelenése miatt.
A régészek tavaly fedezték fel, hogy a Kukulkán piramistemplomot egy föld alatti folyózug fölé építették. A föld alatti folyózugot sziklaréteg fedi. Ezek a föld alatti folyók a Yucatán-félszigeten elterjedt kútszerű karsztképződményeket (cenote) kötik össze.