Rovarok, amiknek csípése felér egy pokoljárással
![lódarázs, ázsia](https://cdn.origo.hu/2023/12/0cHoGBtI6p4hO9iWSJMrfGj6a_4f-fUMzi34mngCKJM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM4NjNlZTk0ZWExOTRmNzY5MDI5ZGZjZTcxMTFiY2U2.webp)
Az ízeltlábúak csípéseinek erejét ma már tudományos alapossággal kategorizálni tudjuk. Ez elsősorban egy vakmerő rovarásznak, Justin Orvel Schmidtnek köszönhető, aki a kísérleti nyúl szerepét bevállalva számos rovarfaj mérgét kipróbálta magán. Tapasztalatait 1983-ban szedte rendszerbe, így született meg a Schmidt-féle rovarcsípés-erősségek fájdalomskálája, ami kategorizálja, az egyes ízeltlábúak mekkora kellemetlenségeket tudnak okozni. A skála 0-4 közötti értékekre van osztva, ahol az 1-es a legenyhébb, a 4-es a legélesebb fájdalmat jelöli.
Tízes listánkban értelemszerűen a kisebb gyötrelmet okozó ízeltlábúaktól haladunk az igazán félelmetesekig.
Félelmetes neve ellenére csípése nem annyira elviselhetetlen, a fájdalomskála 2-es szintjét sem éri el. Túlzás lenne viszont azt mondani, hogy veszélytelen: az Egyesült Államokban több mint 80 hangyacsípéses halálesetet tartanak nyilván, és a becslések alapján az amerikai népesség egy százaléka hiperérzékeny a faj csípésére.
Ez a meglehetősen agresszív hangyafaj sajátos szimbiózisban él a Közép-Amerikában megtalálható tüskés akácia nevű növénnyel. A kapcsolat mindkét fél számára előnyös: az akácia menedéket és táplálékot nyújt a rovarnak, cserébe az megvédi „szállásadóját" a külső fenyegetésektől (növényevőktől, embertől). A hangya csípésének ereje a Schmidt-skála alapján 1,5 – messze nem a legfájdalmasabb, de nem is kellemes.
A jól ismert lódarazsat talán senkinek sem kell bemutatni. E mérsékelt égövi faj egész Eurázsiában elterjedt, a Brit-szigetektől egészen Japánig megtalálható. A legnagyobb európai darázsfaj, akár 4 centiméter is lehet. Fészküket általában faodvakba, féltető alá, padlásra építik, s a közelébe kerülő embert könnyen megtámadhatják.
Szúrása a Schmidt-skálán 2-es értéket kapott, és ezzel kontinensünkön a legfájdalmasabb csípésű rovar. Mérge 5 százalék acetil-kolint tartalmaz, amely vegyület az emberben neurotranszmitterként (ingerületátvivő anyagként) működik. A csípés során szervezetbe kerülő acetil-kolin hatására szívproblémák, nehézlégzés, légzésbénulás léphet fel - vagyis még azok számára is veszélyes lehet, akik amúgy nem allergiásak a darázscsípésre. A fájdalom 10 percig is eltarthat.
Az előbb felsorolt három rovar csak a bemelegítés volt, listánk következő szereplői már a fájdalomtűrőbbeket is megizzasztják! Lapozzon a következő oldalra!