El tud képzelni egy T. Rex-szerű koponyát egy madár testén?
![madár, dinoszaurusz](https://cdn.origo.hu/2023/12/o29C6sh1fnNdjwfAp_P4oblfvgMpKGq4-kDu0bGrwmc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk1ODFjNTY2OTg0MDQ0NTJhM2Q0ZjRmM2Y4M2Y1MTMw.webp)
A kis lénynek a kettő centiméter hosszú koponyája különös hasonlóságot mutat az olyan, nála sokkal nagyobb dinoszauruszokkal, mint például a Tyrannosaurus rex, miközben vékony és finom teste leginkább a mai koronás madarakhoz hasonlít, például a verebekhez vagy a kolibrihoz.
A Nature Communications tudományos szaklapban publikált tanulmány szerint a CT-vizsgálatok és a kövület részletes rekonstrukciója azt mutatja, hogy ez a furcsa madárfaj egykor a korai madarak kihalt csoportjába tartozott, az úgynevezett Enantiornithes csoportjába, amelyek a mezozoikumból ismertek és amelyek megtartották a fogaikat és a karmos ujjaikat, ám külsőleg inkább a modern madarakra hasonlítottak. A csoport néhány, máshol felfedezett tagja azonban nem nagyobb, mint egy csótány.
Ez az új lény is csak valamivel nagyobb egy rovarnál, ami elférne a tenyerünkben.
Kicsiny méretük ellenére azonban ezek a karmos és szárnyas lények az akkor élő legkorábbi és legkülönfélébb korai madarak csoportjába tartoztak, és a kutatók szerint fontos evolúciós lépésnek tekinthetjük őket a modern madarak felé vezető úton.
Ha egy madár testén egy „dinoszaurusz" koponyájt találjuk, akkor biztosak lehetünk abban, hogy ez nem akadályozta meg ezeket a korai lényeket abban, hogy több tízmillió éven keresztül sikeresek legyenek a világ minden táján
– mondta Min Wang, Kínai Tudományos Akadémia paleontológusa a ScienceAlert online tudományos portálnak.
Ennek a korai madárnak a most felfedezett kövülete különösen egyedülálló és kiváló állapotban őrződött meg. A modern madarakkal ellentétben (amelyeknél a felső állkapocs az koponyacsontoktól függetlenül mozog) ennek az újonnan felfedezett koponyának a csontjai „el vannak zárva" és mozdulatlanok. A szakemberek azonban
azonosították az állkapocs izmainak rögzítési pontjait, amelyek általában a dinoszauruszokban és a hüllőkben találhatók, például a gyíkoknál és az aligátoroknál.
Wang szerint az egyik, az úgynevezett pterygoid „pontosan úgy néz ki, mint a dromaeosauruszok közé tartozó Linheraptor-é." Ezek a dinoszauruszok madárszerű theropodák, a dinoszauruszok azon csoportját alkotják, amelyek között olyan húsevőket is találhatunk, mint például a T. rex és a Velociraptor.
Valójában ennek a korai madárnak a koponyája jobban hasonlít a raptorokra, mint a modern madarakra
– mutatott rá Thomas Stidham, a Kínai Tudományos Akadémia paleontológusa. – Ez azt sugallja, hogy a korai madarak a dinoszauruszok olyan ágából fejlődhettek ki, amelyek tollas Velociraptor és szárnyas Microraptor jellegzetességeket is mutatnak.
Hozzátette: a csontokkal együtt az ízületek szerkezeti különbsége a korai madarak körében a kinézis hiányára is rámutat. A tudósok szerint a koponyának a ma ismert mozgása tehát biztosan csak később alakulhatott ki, ami a koponyaformák olyan, nagy változatosságához vezetett, amelyet például a modern koronás madarak között látunk.