Öt ország dolgozik együtt a folyók és környezetük védelme érdekében
![Dráva](https://cdn.origo.hu/2023/12/MkxuVA0cBqBnmwqMKYbWbpGAgNrf-AGDaB65hrhqUaU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVjZDlhNWExNzU0OTRkYThiN2M1YTMzYmI3ODdiOTAz.webp)
Jelenleg 134 országban 738 bioszféra rezervátum található, ebből 22 olyan, ami országhatárokon is átnyúlik. Magyarországon öt bioszféra rezervátum található, Aggtelek, Pilis, Hortobágy, Fertő-tó és végül
a legfiatalabb, a Mura-Dráva-Duna Határon Átnyúló Bioszféra Rezervátum, ami hazánk területén kisebb részben a Balaton-felvidéki Nemzeti Park Igazgatóság, nagyobb részben a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság területén helyezkedik el.
A szerkesztőségünkhöz eljuttatott közleményben a Duna-Dráva Nemzeti Park Igazgatóság bioszféra rezervátum létrehozásában és fenntartásában betöltött szerepéről számolt be.
Több mint 25 évvel ezelőtt merült fel egy közös nemzeti park létrehozásának ötlete Magyarország és déli szomszédunk, Jugoszlávia között, ami elsősorban a Duna mente értékeinek megóvását szolgálta volna a Sió torkolattól az eszéki Dráva torkolatig
– mutattak rá a szakemberek. – A történelem úgy hozta, hogy a közös természetvédelem jó időre lekerült a napirendről.
1996-ban létrejött a Duna-Dráva Nemzeti Park, amelynek határát több mint 160 kilométer hosszban az államhatár képezi, ahol ugyan az ország véget ér, de
az erdők, folyók folytatódnak a szomszédos országok területén, a vándorló halak vagy a táplálékot kereső madarak sem tisztelik az adminisztratív határokat.
A délszláv háború lezárultával megindult a kapcsolatkeresés a határon túli partnerek irányában és nemsokára egymásra talált a DDNPI és Duna-Dráva összefolyásnál található árteret kezelő Kopácsi-rét Természeti Park.
Ahogy arra a nemzeti park emlékeztett, a határon átnyúló együttműködésnek nagy lökést adott hazánk EU csatlakozásának előkészítése, amikor az előcsatlakozási alapból közös, horvát-magyar pályázatok valósultak meg, így például 4 drávai mellékág megnyitását hajtották végre és a Kölked községhez közeli Belső-Béda holtág horgászati infrastruktúráját is természetközelivé tették.
A sikeres pályázatok mellett felmerült az igény arra, hogy felélesszük a közös védett terület ötletét is, így merült fel a lehetősége egy kétoldalú, horvát-magyar bioszféra rezervátum létrehozásának
– magyarázták a szakemberek. – Ez nem elsősorban azért volt fontos, hogy új védelmi szintet vezessünk be, hanem hogy egy állandó együttműködési fórumot teremtsünk.
Horvát partnerekkel közösen elnyertek egy pályázatot, amelynek célja a Barcsi/Kriznicai Ó-Dráva vízellátásának javítása volt. Ez a 10 kilométer hosszú holtág azért is érdekes, mert hosszában húzódik rajta végig az országhatár és a tervezett vízszint emelést, vízvisszatartást csak úgy lehetett megvalósítani, hogy
az erre szolgáló zsilip és töltés Magyarország területéről indul és Horvátország területén ér véget.
A pályázat megvalósítása közben fogadták el a horvát-magyar bioszféra rezervátum pályázat, 2011-ben az UNESCO felvette a listára a közös bioszféra rezervátumot.
A három folyó, a Mura, a Dráva és a Duna nemcsak Horvátországot és Magyarországot köti össze, de Ausztria, Szlovénia és Szerbia is osztozik ezen a régión. Az országok természetvédelemért felelős szervei és a WWF civil szervezet közösen kidolgozták a nevezési anyagot a világ első ötoldalú, határon átnyúló bioszféra rezervátumra vonatkozóan.
A nevezést az UNESCO 2021-ben el is fogadta, így a Mura-Dáva-Duna Bioszféra Rezervátum keretében már 5 ország dolgozik együtt a folyók és környezetük védelme érdekében.
A szorosabb együttműködést következő lépésében holt- és mellékágak újulhatnak meg, ligeterdők válhatnak még természetközelibbé.