Kékes rétihéják éjszakázóhelyét figyeltük meg Akasztó külterületén
A kékes rétihéja télen a pusztákon, szántókon szórványosan, de minden évben megfigyelhető, nálunk telelő ragadozó madár, október és március között tartózkodik hazánkban.
![](https://cdn.origo.hu/2023/03/rD9Exg5NEbVTCCbNuILuA1jWjCl_OVey0um_lLi1Kc0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzQ4ZDM2Yzk3MzBlMTQ5ZTA5MjU0NzkzOTYzMTlkOGU1.webp)
A kékes rétihéja télen a pusztákon, szántókon szórványosan, de minden évben megfigyelhető, nálunk telelő ragadozó madár, október és március között tartózkodik hazánkban.
A települési fajok többsége két fészekaljat is nevel egy szezonban.
Nem csak szükségtelen a gólyákra nézve kimondottan veszélyes is vödörből itatni és etetni a fészek alatt, vagy annak közelében a fehér gólyákat.
A zöld gyurgyalag (Merops persicus) rendkívül ritka kóborló Magyarországon.
A madaraknak az Atlanti-óceán keleti vidéke fölött húzódó vándorútvonalait vizsgálták.
A dél-borsodi térségben az országos átlagnál jóval nagyobb számú, mintegy 120-150 pár fehér gólya fészkel.
A madarak március végén már kotlottak ahogyan az a fajra magyarországi körülmények közt jellemző.
A fecskecsalád még abban is különleges, hogy a fészket a disznóól mennyezetéről lelógó lámpára építették.
Évente néhány egyed tűnik fel Magyarországon.
Régebben a partifecskék természetes fészkelőhelyeit a szabályozatlan folyók szakadásos partfalai adták, ám ezek eltűnése miatt új helyekre kényszerültek.