Háda szerint a magas munkanélküliség az, ami leginkább aláássa a növekedéssel kapcsolatos várakozásokat, ez ugyanis jelentős mértékben befolyásolja a kereslet élénkülését. Felhívta a figyelmet arra is, hogy a növekedés korábbi ösztönzői, a kormányzati támogatások kifulladóban vannak, sőt egyre inkább előtérbe kerülnek a fiskális megszorítások.
A magyar gazdaság kilátásai az elemző szerint szintén törékenyek, mivel a gazdaság továbbra is a német konjunktúrára támaszkodik. A belső fogyasztás beindulását gátolja, hogy a munkaerőpiacon nem látszik változás, a munkanélküliség a következő időszakban is várhatóan a jelenlegi magas szinten fog stagnálni.
Háda Bálint úgy vélte, a jövő évi költségvetéssel kapcsolatban a kormány nehéz helyzetben van, mivel a 3 százalékos hiányt úgy kell elérni, hogy egyszerre kell növekedést produkálni és szigorú fiskális politikát folytatni. Az Európai Unióval pedig a korábbi elképzelésekkel ellentétben nincs mód elfogadtatni egy magasabb költségvetési hiánycélt, hiszen a nagy európai gazdaságok is megszorítanak.
Megjegyezte, hogy bár a kormányzati kommunikáció szerint az ország a piacról finanszírozni tudja magát, ugyanakkor a magyar állampapírok iránt az érdeklődés jelenleg nem túl markáns. Az elemző szerint jogosan tárgyal a kormány keményen a Nemzetközi Valutaalappal, de hasznos lenne egy készenléti hitelmegállapodás, ha nem is kell magához a kölcsönhöz hozzányúlni. Hozzátette, hogy az IMF nemcsak arra jött létre, hogy hitelezzen, hanem hogy garantálja az adósságok visszafizetését.
A részvénypiacokkal kapcsolatban Háda Bálint úgy vélekedett, hogy a jelenlegi bizonytalan helyzetben az osztalékpapírok, és a kevésbé volatilis defenzív részvények kerülnek előtérbe. A magyar tőzsdén várakozása szerint az Egis lehet a következő időszak legjobban teljesítő papírja. Az OTP-vel kapcsolatban viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy a bankpapír esetében a magas munkanélküliségi ráta és a gyenge forint azt a kockázatot rejti, hogy tovább romolhat a bank rossz hiteleinek aránya.