Mennyibe kerül a szabadságharc?
![Orbán Viktor, IMF, Egy havi családi pótlékot bukunk Orbán nyakasságával](https://cdn.origo.hu/2023/12/npIhh_JoIfxOjW85qImhs6v5_IaIkJ629Yr9JbG-riU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBhZmRlNDRjYzBmOTRlZjNiMWI1NzYxYjA1MTNmMmIx.webp)
Hosszú huzavona után, december közepén kiderült, hogy több mint másfél éves szünet után 2013-ban devizakötvényt bocsát ki Magyarország. Ezzel a kormány gyakorlatilag letett arról, hogy az IMF és az EU hiteléből finanszírozza az adósságot.
A terv szerint a kötvénykibocsátásból 4-4,5 milliárd eurónak megfelelő összegre számít jövőre az Államadósság Kezelő Központ (ÁKK). Bár azt egyelőre nem lehet tudni, hogy milyen devizában történik majd a kibocsátás, a legvalószínűbb, hogy dollárban jegyzik majd a magyar kötvényt, kisebb eséllyel euróhitelt is felvehet a kormány. Mivel a piacról akar pénzt szerezni a kormány, ez drágább mulatság lesz, mint ha az EU-val és az IMF-fel állapodnánk vagy állapodtunk volna meg.
Kamatmatek
A jelek szerint a kormány a több tízmilliárdosra tehető többletterhet is vállalja annak érdekében, hogy ne kelljen az IMF-fel egyeztetnie a gazdaságpolitikáját. A Nemzetközi Valutalappal folytatott tárgyalásokat ismerő, névtelenséget kérő szakértők szerint Magyarország körülbelül 3,5 százalékos éves hitelkamatra számíthatna, ha nyélbe ütné a megállapodást a Valutaalappal és az Európai Bizottsággal. A két szervezet legalább annyi hitelt is adna, mint amennyit az ÁKK jövőre tervez bevonni.
A piaci kötvénykamatok ennél azonban jóval magasabbak. A befektetők általában a 10 éves futamidejű kötvények hozamát nézik, az eurókötvény esetében a hozam 5,2, a dollárkötvénynél pedig 4,75 százalék körül mozog jelenleg. Ez jó kiindulópont ahhoz, hogy belőjük, vajon az állam jövőre mekkora kamatra kaphat dollár- vagy euróhitelt. A kormány nagy tételben akar kibocsátani állampapírt, így annak a kamata (hozama) a mostani piaci hozamoknál némiképp magasabb lehet.
Egy kötvénypiaci kereskedő, aki a téma érzékenysége miatt névtelenséget kért, elmondta, hogy a mostanihoz képest legalább egy, de inkább másfél százalékpontos felárral vinnék el a kötvényeket. Ez azt jelenti, hogy 6,2-6,7 százalék lenne az eurókötvény éves kamata, a dollárkötvényre pedig 5,75-6,25 százalékot kellene fizetni. Az IMF-hitelhez képest ez jelentős, 2,25-3,2 százalékos felárat jelent, ami forintban mérve, évente durván 25-30 milliárdos kiadási többletet jelent a jelenlegi paraméterek változatlanságát feltételezve.
| Dollárkötvény (4 milliárd euró) | Eurókötvény (4 milliárd euró) |
IMF-hitel éves terhe | 40 milliárd forint | 40 milliárd forint |
Piaci hitel éves terhe | 70 milliárd forint | 70 milliárd forint |
Különbség egy főre vetítve | 2600 forint | 3100 forint |
(A táblázatban szereplő feltételes számokat 290 forintos euróárfolyamon, illetve a dollárkötvény esetében 5,75, az eurókötvénynél 6,2 százalékos felárral kalkuláltuk. Az alsó sorban látható szám azt mutatja, évente mennyibe kerül minden Magyarországon élő embernek, hogy nem az IMF-től vesz kölcsön a kormány.)
Más pénz viszont nem folyna be
A 30 milliárd forintos éves pluszkiadás közel annyi, mint amennyit a kormány be kíván szedni a béren kívüli juttatások terhének növeléséből. (Ez az ősszel elfogadott három megszorító csomag egyik eleme.) Vagyis, ha az IMF-től venne fel pénzt a kormány, akkor például nem kellett volna emelnie a béren kívüli juttatásokat sújtó elvonáson. Szintén 30 milliárd forintba kerül egyhavi családi pótlék a költségvetés számára.
Ha lenne IMF-hitelmegállapodás, akkor az a piaci hozamokat is lejjebb vinné, vagyis még ha nem is venné fel a kormány a hitelt a Valutaalaptól és az Európai Bizottságtól, akkor is tudna spórolni a megállapodás nélküli állapothoz képest a piaci kötvénykibocsátással. (A hozamcsökkenés a magyar államnak jó, mert kisebb lesz az adósság kamatterhe.)
Az IMF-megállapodás azonban nemcsak hozna, vinne is pénzt, de a gazdasági növekedésre jótékony hatást gyakorolna. A Valutaalapnak olyan elvárásai lennének, amelyekkel például a bankszektor Európán belül példátlanul magas terhelése vagy az energiaszektorra kivetett 50 százalékos profitadó nem fér össze, azaz ezek a bevételek nem folynának be a költségvetésbe. Igaz, a különadók miatti hátrányok - hitelezés lassulása, befektetések elmaradása - sem jelentkeznének.
Másrészt, általában az adónövelésen keresztüli, a gazdasági növekedést romboló költségvetési kiigazítást is elveti az IMF, ehelyett a kiadáscsökkentést - az állami közlekedési cégek működtetésének olcsóbbá vagy az államigazgatás hatékonyabbá tételét - ajánlotta és ajánlja a nemzetközi szervezet Magyarországnak.
Volt már jó lehetőség
A kibocsátáskori befektetői hangulatot jelenleg lehetetlen megmondani, ez feljebb és lejjebb is viheti a kamatokat. Októberben több makroelemző hívta fel a figyelmet arra, hogy ha devizakötvény-kibocsátásban gondolkodik a kormány, érdemes lenne azt minél hamarabb meglépnie. A világ pénzpiacain jó volt a hangulat, a Magyarországhoz hasonló feltörekvő piacokra ömlött a pénz, de október végén, november elején kisebb hangulatromlás következett be, és eltűnt egy támasz a forint és a magyar állampapírpiac alól.
Az idei lehetőségek többek között az euróválság alakulásától, a válságkezelés hatékonyságától és a világ központi bankjainak tevékenységétől függnek, így nehéz megjósolni, hogy az októberinél jobb vagy rosszabb lehetőségeink lesznek.
Novemberben az egyik legnagyobb hitelminősítő, a Standard & Poor's mindenesetre leminősítette Magyarországot, a bóvli kategóriában még mélyebbre küldte a magyar adósság osztályzatát, ami biztosan nem segíti a kötvénykibocsátás sikerét.