Már sértegetik egymást az EU és a görögök
![Jean-Claude Juncker Alexis Tsipras Ciprasz görög](https://cdn.origo.hu/2023/12/UlKtBHSrjc8PW6vp-MCO2Au-KchSfzUei1177c6pZdc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRmMTI4YjRhNTVmZDRhMWJiYTI5OTJlMDcxMjEzOTVi.webp)
Egyértelműen politikai célú az a nyilatkozatháború, amely június 29-én, hétfőn reggel tört ki Athén és Brüsszel között a Twitteren. Az Európai Bizottság elnöke vasárnap görögül posztolta ki üzenetét a közösségi oldalon. Jean-Claude Juncker ehhez mellékelte az Athénnak szánt költségvetési javaslatait tartalmazó 10 oldalas dokumentumot is. (A politikus szóvivője egyébként görög.)
Juncker hamar választ is kapott, méghozzá Nikosz Pappasztól, a görög kormányfő legközelebbi szövetségesétől. „Nézzétek meg ezt a nem létező ultimátumot” – írta a kép alá, amelyen a hitelezők javaslatait tartalmazó dokumentumot tartja.
„Azt akarják, hogy mindenre igent mondjunk” – közölte az államminiszter.
Az üzengetés odáig fajult, hogy Juncker hétfő kora délutáni sajtótájékoztatóján személyeskedéstől sem mentes nyilatkozatban kelt ki a görög kormány ellen.
Az Európai Bizottság elnöke szerint Athén elárulta őt az önzésével és a populizmusával. „Egy demokráciát szembeállítani másik tizennyolccal nem méltó a nagy görög nemzethez” – jelentette ki a politikus. Juncker személyes sértésektől sem mentes beszédében megemlítette, hogy a görögök túldramatizálták a nézeteltéréseket.
„Mindent megtettem, hogy megszülessen a megegyezés, de a görögök vagy halogatták, vagy szándékosan megváltoztatták a javaslataikat” – mondta. "Azt szeretném, ha vasárnap a görögök igennel szavaznának" – tette hozzá Juncker.
Pedig a múlt héten szombaton még mindenki abban bízott, hogy sikerült megegyezni, ekkor azonban bombaként robbant Alekszisz Ciprasz bejelentése a tervezett népszavazásról. Az Eurócsoport ennek hatására be is rekesztette a megbeszéléseket, Athén és a hitelezők között pedig azóta is éles hangú nyilatkozatok váltják egymást.
Szombat óta Alekszisz Ciprasz is minden formában azt kommunikálja, hogy megvédi Görögországot a támadások ellen.
A görög nép méltósága a zsarolással és az igazságtalansággal szemben a remény és a büszkeség üzenetét fogja küldeni Európának”
– írta a kormányfő.
Elemzők szerint a görög kormányfő ötlete nem volt meglepő, hiszen pártja idén januárban azzal az ígérettel nyert választást, hogy nem lesznek megszorítások, és az országa bent marad az Európai Unióban. Ciprasz ugyanakkor azt is pontosan tudja, hogy ha el akarja kerülni a csődöt, igent kellene mondania a hitelezők javaslataira. A tűhegyen táncoló miniszterelnök ezért úgy számolt, hogy ha a görögök nemet mondanak a javaslatra, védeni tudja magát az eurózóna pénzügyminiszterei előtt, hiszen ő csak a „nép akaratát” teljesíti.
Az biztos, hogy Ciprasz számára politikai öngyilkosság lenne a hitelezők javaslatának feltétel nélküli elfogadása.
Ezzel ugyanis nemcsak a választási ígéretét szegné meg, hanem magára haragítaná a pártja nagy részét is, akik ellenzik a megegyezést.
A kormányfő most mindent megtesz, hogy ne veszítse el a hitelességét, és ne kelljen lemondania, ráadásul azt is tudja, hogy egy újabb parlamenti választás kiírása még mélyebb káoszba taszítaná az országot.
Az emberek Görögországban nem pánikolnak: akinek volt pénze, az már kivette a bankból, csak keveseket érint érzékenyen, hogy a kormány egy hétre bezáratta a pénzintézeteket, a pénzfelvételeket pedig napi 60 euróban maximálta. A kivételt azok a nyugdíjasok jelentik, akik nem használnak bankkártyát, a nyugdíjukat személyesen, bankfiókban szokták felvenni.
Több görög bank bezárt ajtaja előtt kisebb-nagyobb nyugdíjascsoportok alakultak ki már hétfőn délelőtt, a bankzár első napján. A görög sajtóban olyan értesülések jelentek meg, hogy néhány fiók ideiglenesen kinyit majd, hogy az idősek hozzáférhessenek a nyugdíjukhoz.
A tőkekorlátozást és a bankzárat ezért vezette be a görög kormány, mert az Európai Központi Bank (EKB) bejelentette, hogy nem emeli tovább a görög bankoknak nyújtott likviditási keretet. Sőt, korábban olyan hírek jelentek meg, hogy csökkenteni fogják. Az EKB korábban a vészhelyzeti likviditási mechanizmusból pótolta napi rendszerességgel a betétesek által a görög bankokból kivont készpénzt, gyakorlatilag életben tartva a görög bankrendszert.
Jelenleg a bankrendszer összeomlása a legközelebbi veszély Görögország számára. A görög bankokban nincs annyi tőke, hogy önállóan talpon tudjanak maradni, ezért feltétlenül szükségük van az EKB által biztosított likviditásra.
Ami az államcsődöt illeti, Athén következő hiteltörlesztése az IMF felé esedékes, június 30-án, kedden. Christine Lagarde IMF-vezér korábban azt nyilatkozta, hogy Athén semmiféle haladékot nem fog kapni. Ugyanakkor
a Valutaalap késedelmes kötelezettségekkel kapcsolatos szabályzata szerint minden országnak egy hónap türelmi idő jár a határidő után.
Arról, hogy mi történhet, ha Athén nem fizet az IMF-nek, itt írtunk bővebben.
Június végén azonban nem csak az IMF-törlesztés esedékes, ekkor jár le Görögország jelenleg futó mentőcsomagja az Eurócsoporttal, emlékeztet az RBC bank elemzője. A tárgyalások egyelőre csak ennek meghosszabbításáról szóltak. A hitelezők követeléseiről tartandó népszavazás viszont csak július 5-én, vasárnap lesz,
vagyis ha a felek hagyják lejárni a mentőcsomagot, a görögöknek tulajdonképpen nem lesz miről népszavazniuk vasárnap.
Még ha a népszavazáson a választók támogatják is a megszorításokat, a kormánynak és a hitelezőknek új mentőcsomagról kell megállapodniuk, amit aztán az Eurócsoport összes törvényhozásának jóvá kell hagynia.