Vörös posztó: a Kaukázusból válogat ruhatárába Lady Gaga
![Lady Gaga Sings The National Anthem At Super Bowl 50 GettyImageRank3 People HORIZONTAL American Football - Sport SINGING USA STADIUM California One Person Santa Clara County - California Photography NATIONAL ANTHEM Arts Culture and Entertainment PORTRAIT](https://cdn.origo.hu/2023/12/VJisOYbx27gv8yuQHon2jlanENtpJ_uYg6jk587NNvM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzM3YWYzYmI5NWU2ODQyZjE5OGE1NjI3Njc1ODhkNDAw.webp)
A textil- és ruhaipar egyelőre nem tartozik az ország gazdaságilag meghatározó szektorai közé, de a divat ottani sajátos megközelítése segítheti Grúziát abban, hogy minél több vonatkozásban felkerüljön az ország a térképekre.
A Nagy-Kaukázustól délre fekvő Grúzia elképesztően változatos természeti adottságokkal és gazdag kulturális örökséggel rendelkező ország. Déli határainál a Kis-Kaukázus húzódik, nyugati határa pedig a Fekete-tenger. A külön ábécét használó Grúziát az utóbbi években igencsak felkapták a turisták.
Tavaly mintegy 7,5 millió látogatót vonzottak a nagyjából 3,7 millió lakosú állam látnivalói, ami hatszorosa a 2008-as látogatói számnak.
Grúzia 2017-ben 646 millió dollár értékben bonyolított kivitelt az Európai Unióba, ami 13 százalékkal haladta meg az egy évvel korábbi értéket. Az EU saját forrásokból támogatja a társult ország helyi vállalkozásait, hogy azok korszerűsíthessék működésüket. Egyébként ez az egyik olyan, a szerveződésen kívüli ország, ahol az Unió kimagasló népszerűségnek örvend:
a felmérések szerint a grúzok 70 százaléka támogatja, hogy országuk uniós tagország legyen, és törekedjen a csatlakozási feltételek teljesítésére.
A tbiliszi vezetés pedig hangsúlyosan EU-barát külpolitikát folytat – amit Oroszország gyakran rosszallással követ.
A sajátos divatfelfogásban készülő ruházati termékek, ha nem is fogják lekörözni gazdasági súlyukkal a diófélék vagy egyes ásványi ércek kivitelét, mégis fontos üzenetet és kulturális viszonyulást közvetítenek, elsősorban az uniós országok irányába.
A zürichi székhelyű Vetements 2015-ben mutatta be a csomagszállító vállalat, a DHL inspirálta pólóját. Különlegességét az adja, hogy nem lehet eldönteni, viselője alkalmazott-e, vagy egy új ruházati trendnek hódol az ironikus viselettel.
A pólók darabját 200 dollárért (több mint 50 ezer forint) kínálták, és pillanatok alatt elfogytak.
Ez az antidivat felfogás azonban nem előzmény nélküli. Demna Gvasalia, a márka alapítója grúz származású, és nem mellesleg a spanyol Balenciaga kreatív igazgatója is. Ez a luxustermékeket gyártó cég arról vált híressé tavaly, hogy lekoppintotta az IKEA-áruházak egyébként pár száz forintért megszerezhető kék bevásárlószatyrát, és
mintegy 600 ezer forintnak megfelelő dollárért kínálta a nyilván tehetősebb vásárlóknak.
A Vetements alapítójaként Gvasalia azonban nem könnyű örökséggel került az iparba. Gyerek volt, amikor a grúz polgárháborút otthagyva Antwerpenben tervezést és designt tanult, és az egyike lehet azoknak, akik a grúziai antidivatot, a hétköznapi tárgyak, emblémák, jelek átértelmezésének utóbbi években felfutott gyakorlatát sikerre vihetik.
A tervezőt és tevékenységét napjainkra többen szimbolikusnak tekintik,
úgy vélve, hogy munkássága hozzájárul a grúz divat- és ruhaipar újbóli megerősödéséhez.
A grúz ruhaipar a Szovjetunióval együtt omlott össze, és egyesek szerint a grúz tervezők munkái, a vörös szín gyakori használata ezekre az időkre, és nem utolsó sorban a kommunizmus időszakának áldozataira való visszacsatolást jelentik. Mindez már felkeltette a nyugati stylistok, tervezők, vásárlók és az újságírók érdeklődését is.
A grúz tervezőket London, Párizs és New York neves divatházai hívják meg termékeik árusítására.
Tbilisziben pedig évente már két divathetet rendeznek. Grúz tervezők munkáira Rihannának és Lady Gagának is esett már választása.
Az ország textilgyártása pedig kezd magára találni, még ha a tervezők a vörös szín köré épített koncepcióikkal valószínűleg átütő gazdasági sikert nem is képesek antidivatos munkáik után vonni.
A textilipar fejlődésében nagy szerepe van a török befektetéseknek, valamint annak, hogy több nemzetközi márka is gyárt Grúziában. Az ország nemzeti fejlesztési ügynöksége szerint 2015-ben kétszáznál is több mikrovállalkozás működött a hét nagy török tulajdonú és a tíz grúziai ruhagyár mellett a szektorban. 2015-re a textilipar több mint 7000 munkavállalót foglalkoztatott az országban, kibocsátása pedig meghaladta a 15 milliárd forintnak megfelelő grúz larit. Ez több mint hétszerese az egy évtizeddel korábbi értéknek.