Rekordévük van az európai startupoknak
![euró, pénz, befektetés, bank, tőke](https://cdn.origo.hu/2023/12/vUGt6oX_4pSUlwfAajw9zpwnyOU6t45cDD8HbAZ0mpE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzhmZTMxMmEwZDAzMzRjZjFhNDcyZDdjNzg1ZjhiNzMz.webp)
Az európai technológiai startupok rekord mennyiségű, 34,3 milliárd dollárnyi kockázati tőkét vontak be eddig 2019-ben. Ráadásul az úgynevezett „megafinanszírozási körök" száma is rekordot döntött – ezek azok, amikor legalább 100 millió dollárnyi befektetés érkezik. Az ilyen nagy körök adták az üzletek 40 százalékát – írja a CNBC a londoni Atomico elemzése alapján.
Mindez pedig arra utal, hogy ebben az évben jelentősen megugrott a kontinens technológiai szektorának tőkevonzó képessége.
Ezt támasztja alá, hogy míg 2017-ben 22,6 milliárdot, addig tavaly is csupán 24,6 milliárd dollárt tudott bevonni az iparág.
Idén viszont volt néhány olyan megaüzlet, amely jelentősen fűtötte a befektetéseket. A brit ételszállítási applikáció, a Deliveroo például 575 millió dollárt szerzett az Amazon által vezetett finanszírozási körben. Emellett a Babylon nevű egészségügyi technológiai cég 550 millió dollárt vont be egy körben, melyet a szaúdi szuverén vagyonalap vezetett augusztusban.
Az Atomico azonban egyéb szempontok szerint is vizsgálta a térség startupjait, és arra jutott, hogy a nemi diverzitás még mindig problémát jelent a területen.
A vállalat összesen 1200 startupot vont be a kutatásába, és kiderült, a cégekhez beérkező tőke 92 százaléka olyan startupokhoz ment, ahol az alapítók kizárólag férfiak voltak.
Ez egyébként alig mutat változást a tavalyi évhez képest, ami az Atomico szerint arra utal, hogy továbbra is igen nehéz helyzetben vannak a női technológiai vállalkozók, ha tőkeemelésről van szó.
Az egyes alszektorokat tekintve, egyértelműen látszik, hogy a pénzügyi technológiai vállalatok teljesítettek a legjobban. Ez a terület összesen 9 milliárd dollárnyi tőkét szerzett a befektetőktől. A legnagyobb üzletek között olyanok vannak, mint a német N26 470 milliós, illetve a svéd Klarna 460 millió dolláros tőkebevonása.
Európa emellett 99 unikornisnak ad otthont – vagyis olyan statupnak, melynek becsült értéke legalább 1 milliárd dollár.
Ez igen komoly növekedés az öt évvel ezelőtti 22 darabhoz képest.
Mindazonáltal az is jól látszik, hogy a legértékesebb startupok elkezdtek félni a nyílt piac megítélésétől.
Főleg az Egyesült Államokban érezhető ugyanis az a trend, hogy
a részvénypiaci befektetők egyre szkeptikusabbak a túlságosan értékesnek tartott vállalatok valódi teljesítményével kapcsolatban.
Az elmúlt hónapokban olyan sztárok is szenvedtek a tőzsdére lépés után, mint az Uber vagy a Lyft, de a legutóbbi időszakban a WeWork esete volt a kitüntetett példája annak, hogy a befektetők jelezték, elegük van abból, hogy brutálisan felértékelt vállalatok hosszú évekig nem képesek nyereséget termelni.
Ez a hangulat pedig Európát is elérte, amit az is bizonyít, hogy a kontinens technológiai cégeinek körében mindössze 33 kezdeti nyilvános részvénykibocsátás (IPO) volt az elmúlt időszakban, szemben a tavalyi 87 üzlettel.
Ráadásul egyetlen olyan cég sem ment idén tőzsdére Európában, melynek értéke eléri az 1 milliárd dollárt.
Ennek a trendnek viszont akár előnyei is lehetnek az Atomico szakértői szerint, mivel kedvező korrekció állhat be a startupok értékelésében. Ez azt jelenti, hogy végre reálisabb képet kaphatnak a befektetők arról, pontosan mennyit is ér egy cég a teljesítménye alapján.