Iparosítják Ugandát, hogy környezetkímélő e-buszokat gyárthassanak
![sencseni elektromos buszok, Shenzhen bus](https://cdn.origo.hu/2023/12/WxC0UPrxAB9pbih5Tp2mxT5PdiBq8ky72Q4aDD6hKl8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2UwYzlhNzZiMGU3ZDQ3YThiYjIxYzE1Yjc2NDI4MjAw.webp)
Afrika Szaharától délre eső térségének számos nagyvárosa tartozik a világ legszennyezettebb levegőjű települései közé. Így a mintegy 3 millió lakosú ugandai főváros, Kampala is, ahol a tömegközlekedést főként 14 üléses mikrobuszokkal és motorkerékpárok igénybe vételével bonyolítják le.
Az ugandai közlekedésben részt vevő közúti járművek mintegy 85 százaléka használt, más országból importált, az Európában és Észak-Amerikában az utakon futó autókhoz és buszokhoz képest sokkal környezetszennyezőbb működéssel.
Ebben hozhat nagy változást az állami tulajdonú Kiira Motors nevű vállalat. Az építés alatt álló jinjai gyárukban a tervek szerint 2021 júliusától évi 5000 elektromos jármű, főként busz készülhet.
Ezek lesznek Afrika első, helyben gyártott elektromos buszai.
Igaz, a beszámolóból az is kiderül, hogy ennek teljesítéséhez jelentős fejlesztéseket kellett végrehajtani a környéken, ott, ahol egyébként komoly növénytermő területek találhatók. Utak, csatornák és más infrastruktúrák épültek ki, melyek a gyár és a környéken élők igényeit szolgálják ki a jövőben.
Az ugandai kormány azt is közölte, hogy ezzel egyidejűleg folynak a gyártáshoz szükséges további előkészítő munkálatok.
A kampalai vezetés célja ugyanis az, hogy amennyi alkatrész csak lehet, ottani beszállításból kerüljön be a buszokba.
"Meg akarjuk mutatni, hogy képesek vagyunk gépeket gyártani saját acélból, rézből, lítiumból, illetve bambusz használatából, banánszálas anyagú ülésekkel" - nyilatkozta az ország technológiai és innovációs ügyekért felelős minisztere. Azt ugyanakkor tudják, hogy a rendkívül érzékeny technológiára épülő lítium-ion akkumulátorok gyártásában egy ideig nem tudják nélkülözni Kínát.
Egyébként az elmúlt években Uganda kínai buszgyártók bevonásával szerezte meg a szükséges tudástőkét az önálló gyártás megszervezéséhez és elindításához. Kínai mérnökök segítségével készült el az ország első e-buszának, a Kayoola EVS-nek két prototípusa 2018-ban, egy, a hadsereghez tartozó létesítményben. Az ugandai vállalatnál tudják azt is, hogy egyébként épp a mentor szerepét betöltő egyik kínai e-busz gyártóval kell majd versenyezniük a piacon.
A Bloomberg adatai szerint, azt e-buszok globális piacát jelenleg Kína uralja, az utakon futó ilyen járművek 99 százaléka kínai vállalathoz köthető.
Az elektromos buszok használata ugrásszerűen terjed, négy éve még csak 100 ezer futott azokból az utakon, napjainkra viszont már közel 500 ezer van használatban.
A Kiirának jelenleg még nincs megrendelése az általa gyártandó buszokra, de a vállalatnál azt közölték, előrehaladott tárgyalásokat folytanak mind az állami szféra néhány szereplőjével, mind pedig magán szolgáltató társaságokkal. Az innovációs miniszter szerint, mihelyst elindul a buszok tömeggyártása, tőzsdére viszik a vállalatot és megkezdik más afrikai piacokon is a puhatolódzásokat.
Afrika elektromobilitásának fejlődését hátráltatja az, hogy a kontinens jelentős részén továbbra sem jelent magától értetődően meglévő szolgáltatást az elektromos áram biztosítása.
Ugyanakkor egyes országokban nagy reményeket fűznek egy közelgő, környezetbarát megoldást és gazdasági fejlődést jelentő áttöréshez. Ruanda például 2019-ben bejelentette, hogy a taxiként szolgáló motorbiciklik mindegyikét elektromosra kívánja cserélni állami támogatással. A Volkswagen pedig e-autókat összeszerelő üzemet létesített Kigaliban, és egy, a Siemenssel közös elektromobilitási projektet indított el az országban. Erről az Origo ebben a cikkében írt.