Új jegybanki index a KGFB-díjakról - MNB Pénzügyi sarok
![biztosítás, autó, kötelező gépjármű biztosítás](https://cdn.origo.hu/2023/12/8FNlboU5uzQyVSZLiIxRV-4jjMaYAqKv4yQRQ8bZRpM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzJlZDg3M2ZlZWMxNDQ4NzM5Mzk2ZDYzODhiYzlhOGE2.webp)
A kötelező gépjármű-felelősségbiztosítás (KGFB) jellege miatt kiemelt figyelmet kap mind a szakmai, mind a szélesebb nyilvánosság előtt. Jelenleg mintegy 5,8 millió darab szerződésből áll a hazai állomány, így nem meglepő, hogy a sajtó is gyakran foglalkozik a KGFB szerződések díjának változásával vagy a károk alakulásával, de magánbeszélgetések során is többször szóba kerülnek a személyes tapasztalatok.
A KGFB termék azonban nemcsak a szerződések számossága, hanem a kockázatok miatt is az érdeklődés középpontjában áll.
Egyéni szinten ugyanis ez biztosítja azt, hogy a - személygépkocsik esetében néhány tízezer forintos - éves díjért cserébe ne az ügyfélnek kelljen állnia az általa okozott károkat. Ez igen jelentős tétel is lehet, hiszen ha személyi sérülés is történik a baleset során, a biztosító szolgáltatása akár több tízmillió forintra is rúghat. A biztosítók sincsenek könnyű helyzetben, mivel a károk nagysága és gyakorisága folyamatosan változik. Ezen felül a hazai gépjárművek okozta, de külföldön bekövetkezett és a személyi sérüléses károk jelentős bizonytalanságot visznek a rendszerbe.
Az ügyfelek és a piac stabilitása érdekében az MNB számára is fontos, hogy aktuális és pontos információkkal rendelkezzen a piac folyamatairól, ezért is dolgozott a jegybank az elmúlt években a Központi KGFB Tételes Adatbázis (KKTA) létrehozásán. A KKTA 2011-re visszamenőleg tételesen tartalmazza valamennyi hazai KGFB biztosítás és kár (biztosításmatematikai szempontból fontos) adatait.
A jelenleg mintegy 22 millió szerződést és 1,5 millió kárt felölelő adatbázis rendkívül sok felhasználási lehetőséget rejt magában, például hatékonyabbá teszi a díj- és tartalékmegfelelőségi kockázatok azonosítását, mérését és kezelését. Ezen információk azonban nemcsak az MNB, hanem a biztosítók munkáját is segítik, ugyanis az összesített adatok jogszabályi rendelkezés alapján a biztosítók számára is elérhetők.
Lényeges, hogy a KKTA nem tartalmaz személyes adatokat.
Az összesített információk konkrét biztosítók vagy szerződések beazonosítására nem alkalmasak. A biztosítók számára hozzáférhető adatok hozzájárulnak a kockázatok megfelelő méréséhez, ezáltal a KGFB díjak pontosabb számításához, ami a versenyt is élénkítheti. Az elérhető adatok révén ugyanis a piaci szereplők olyan gépjárműkategóriák kockázatait is megismerhetik, amelyekről nem rendelkeztek korábban kellő mennyiségű saját tapasztalattal. Ez aktivitásuk növeléséhez, ezáltal versenyképes díjak meghatározásához vezethet. Többek között erre hívta fel az MNB a biztosítók figyelmét 2020 szeptemberi körlevelében, amelyben a károkozói pótdíjak esetenként túlzott mértéke ellen is felemelte szavát .
A körlevél elsődlegesen a biztosítók számára tartalmazott iránymutatást. Az MNB azonban 2025-ig szóló felügyeleti stratégiájával összhangban fontosnak tartja a szélesebb közvélemény tájékoztatását is, ezáltal növelve a KGFB piac átláthatóságát. A nagyobb átláthatóság a versenyélénkítő hatásokon túl ugyanis hozzájárul a közbizalom növeléséhez, ami minden érintett szereplő elemi érdeke.
E cél támogatása érdekében fejlesztette ki az MNB az új KGFB indexet, mely a KGFB díjak alakulásáról ad pontos és átfogó képet.
KGFB díjak hirdetésére korábban évente egy alkalommal volt lehetőség, s a novemberi kampányidőszakok nagy publicitással és egyre fokozódó díjversennyel jártak. 2013-tól azonban megváltoztak az előírások, így az év végi kampányt felváltotta a folyamatos díjhirdetés. Ennek következtében a díjak összehasonlítása, változásuk nyomonkövetése is nehézkesebb lett. A díjak alakulásának mérésére különböző megoldások születtek, melyek fontos szerepet töltenek be, de a piaci folyamatokat csak korlátozottan mutatják.
A legfontosabb hiányosságuk az általuk mért adatokhoz kapcsolódik. Tipikusan a biztosítót váltó és a rendszerbe újonnan belépő szerződések adataiból indulnak ki, az aktuális biztosítójuknál maradó ügyfelek díjváltozását így nem veszik figyelembe. Utóbbi igen jelentős hatás, ugyanis adataink alapján a naptári évfordulós, azaz a korábbi év végi kampányban érintett állomány esetében is mindössze 10 százalék alatti a váltási hajlandóság. A biztosítót nem váltó ügyfelek kihagyása tehát azt eredményezi, hogy a számításokhoz felhasznált minta nem reprezentatív, ezért a jelzett díjváltozások is pontatlanok lehetnek.
Az MNB index a KKTA adatain alapul, ezáltal valamennyi hazai személygépkocsi KGFB szerződés díjváltozását figyelembe veszi, függetlenül attól, hogy az adott ügyfél marad aktuális biztosítójánál vagy vált. Megjelennek továbbá az új belépők is, így valóban a lehető legteljesebb képet kapjuk.
A KGFB index emellett figyelembe veszi az évek folyamán átalakuló állományösszetételt, így a bonus-malus besorolás és az autók teljesítményének változását.
Az említett naptári évfordulós állomány ugyanis döntő részben B8 és B10 besorolású. Ez jelentősen eltér az évközben forduló szerződések jellemzőitől, ami az átlagdíjak tekintetében számottevő évközi ingadozást eredményez. Az utóbbi években ráadásul megfigyelhető az a tendencia, hogy egyre több a nagyobb teljesítményű autó az utakon. Utóbbi pedig – önmagában nézve - nagyobb kockázatot, azaz magasabb biztosítási díjat jelent. A bonus-malus besorolások évközbeni eltérő mintázatát, valamint az autók teljesítményének emelkedését kiszűrve tisztább képet kapunk a KGFB díjak változásáról.
A cikk a második oldalon folytatódik, kérjük lapozzon!