Fagykárról, felsőoktatásról, zaklatott magyarokról vitázott a parlament - tudósítás percről percre
2011. május 09. 13:47
A pénteki alkotmánybírósági döntés, majd Lázár János Fidesz-frakcióvezető bejelentése után akár már hétfőn az országgyűlés elé kerülhet a 98 százalékos különadóról szóló törvény újraszabályozása, az erről szóló javaslatot Lázár János hétfőn reggel be is nyújtotta az országgyűlésnek (erről ebben a cikkünkben olvashat bővebben). A napirendi pontok kiegészítése és megtárgyalása után az interpellációkkal és a kérdésekkel folytatja az országgyűlés a munkáját, többe között a közmunkával, a munkahelyteremtéssel és az újabb társadalmi konzultációval kapcsolatos kérdésekre kell majd a kormány képviselőinek válaszolniuk.
A jobbikos Varga László napirend előtti felszólalásra jelentezett, hogy megkérdezze a kormánytól: mit kívánnak tenni az elmúlt napokban 100 százalékos fagykárt szenvedett gazdák megsegítésére. Szerinte nemcsak ezt a problémát kell sürgősen megoldani a kormánynak, hanem a hazai mezőgazdaság érdekében az egész támogatási rendszert át kell gondolni.
"Úgy tűnik, nem akar véget szakadni a természeti katasztrófák sora" - kezdte válaszát Ángyán József államtitkár. Elmondása szerint a kormány képviselői rögtön a helyszínen voltak, hogy felmérjék a károkat, nem fogják cserben hagyni a gazdákat, de előbb látni kell a károkat ahhoz, hogy támogatást tudjanak adni. Ángyán szerint a témában meghallgatást kértek a Fidesz frakciójától is, hogy a képviselőket tájékoztatni tudják a problémáról. A kárenyhítés egyik forrása a kárenyhítési alap lesz - mondta Ángyán, de figyelni fognak arra, hogy olyan ne vehessen fel támogatást, akit nem ért kárt. A nehéz helyzetbe jutott gazdák akár előre hozott kifizetéseket is kaphatnak, vagy kedvezményes hitelkonstrukciókat, bár ehhez még a bankok együttműködése is kell. Ángyán szerint a kormány felgyorsítja a kárrendezést szabályozó törvények átalakítását is.
Szintén napirend előtti felszólalásra jelentkezett az LMP-s Scheiring Gábor, aki szerint a Fidesz cserben hagyta az országot. El kell ismerni, hogy a szocialistáktól romhalmazt vettek át, mondta a képviselő, de szerinte azóta is rohamosan haladunk lefele a lejtőn. A problémák között a középosztályt súlytó adózási szabályokat, a közbiztonságot, a devizahitelesek és a vidék cserben hagyását sorolja. Szerinte sokan csak azért szavaztak a Fideszre, hogy a kétharmad birtokában megoldáják a problémákat, ehelyett csak áltevékenységekkel próbálják leplezni, hogy "lövésünk sincs, merre van előre". Az LMP országjáró kampányba kezdett az ország helyzetének felmérésre - mondta Scheiring, aki szerint az ország türelme elfogyott, "önök nem ezt ígérték, nem erről volt szó".
Az LMP-s képviselőnek Cséfalvay Zoltán államtitkár válaszol, aki szerint a Fidesz egy cserben hagyott országot vett át, és sok olyan intézkedése volt már, ami a stabilitást célozta. "Ahhoz, hogy valódi reformokat hajtsunk végre, idő kell" - monta az államtitkár. Szerinte a reformok feltételeit már megteremtették. A reformoknak három feltétele van szerinte: biztos többség, stabilizált gazdaság és világos értékrend - szerinte ezek a feltételek most már adottak. A Széll Kálmán-terv szerinte világosan leírja, milyen reformokat szeretnének: kicsi, de hatékony állam irányába mennének, és egymillió új munkahelyet fognak teremteni. "Nem mi hagytuk cserben az országot, de azon dolgozunk, hogy ebből a helyzetből kijöjjünk" - mondta.
Kapokdás és káosz jellemzi a kormány felsőoktatással kapcsolatos elképzeléseit Hiller István (MSZP) volt oktatási miniszter szerint. "Furcsa mód egyet kell értsek az ország miniszterelnökével, aki úgy döntött, hogy süvítve vágja ki ezt a koncepciót a kormányülésről" - mondta egy előző tervezetről. Hiller szerint elképesztő, hogy a legújabb elképzelések szerint "szétvernék" a Corvinus egyetemet. Hiller szerint az is nevetséges, hogy amit a világon mindenhol tandíjnak hívnak, a kormány költségtérítésnek nevezi, és a duplájára tervezik emelni. Szerinte az elképzelések hiányának, a tévedéseknek az az oka, hogy "kirúgták a szakértőket". Szerinte a rektorokkal sem egyeztetnek, csak "ímmel-ámmal" azzal, akivel egyezetetni akarnak. "Ez nem oktatásügy" - mondta Hiller.
Hoffmann Rózsa szerint ő már három alkalommal megválaszolta Hiller "részben valótlan" állításait, ezek helyett szerinte a felsőoktatás valódi problémáiról kellene beszélni. "Most nem leszek ilyen úrinő" - utalt Hoffmann a korábbi válaszaira, és azt mondta, felsorolja a korábbi oktatásügy által elkövetett hibákat. Az államtitkár szerint az oktatási rendszer átgondolatlan, kusza a főiskolák és egyetemek viszonya.
Nincs még döntés a koncepciókról - mondta Hoffmann Rózsa, aki szerint a kormányzat Hiller állításával ellentétben konzultál a rektorokkal is, az utolsó ilyen egyeztetés kedden lesz.
Hoffman Rózsa párnája (a naracssárga az üres széken)
A magyar egészségügy nem adósa senkinek, sem az önkormányzatoknak, sem az államnak - mondta Nagy Kálmán KDNP-s képviselő, aki az ápolónők világnapja alkalmából szólal fel napirend előtt. Nem lehet a gyógyítás a betegellátásban járatlan közgazdászok játszótere - mondta. A képviselő köszönetet mond az ápolónőknek a munkájukért.
Az LMP-s képviselők közül többen - például az előbb felszólaló Scheiring Gábor - lecserélte a laptopja fedelét borító "Nem erről volt szó!" feiratú matricát, és most a Corvinus egyetem logója és neve olvasható a számítógépükön.
Mivel az elfogadhatatlanul magas végkielégítések kifizetése 2008-2009-ben történt, az egyetlen eszköz csak az ezek megadóztatásáról szóé törvény visszamenőleges hatálya volt Rogán Antal fideszes képviselő szerint. Azt mondta, ennek ellenére az erről szóló, alkotmányos törvény olyan normát rögzít, amely a jövőben is lehetetlenné teszi az ilyen kifizetéseket. Arra kérte a parlamentet, hogy támogassák a végkielégítések adójáról szóló törvényt, hogy még május 20 előtt újra elfogadhassák. Rogán beszélt az átlag alatt keresők fizetésének emeléséről is.
A parlament hozzájárult a házszabálytól eltéréshez, hogy újra napirendre tűzzék a magas összegű végkielégítéseket magas adóval sújtó alkotmánybíróság által visszadobott törvénymódosításokat.
Nyakó István MSZP-s képviselő látszatkommunikácó közpénzen címmel nyújtott be interpellációt a kormányzati kérdőíveket kritizálva. Nyakó azt kérdezte Réthelyi Miklós nemzeti erőforrás miniszterhez, akitől azt kérdezte, hogy miért kérdezik meg olyan dolgokról az embereket, amelyeket már régen eldöntöttek, és miért vezeti félre valótlanságokat tartalmazó kérdésekkel.
Szávay István (Jobbik) a magyar állampolgárságért folyamodó kárpátaljai magyarokat ért inzultusokról érdeklődött. Szávay szerint a magyarokat az ukrán titkosszolgálat zaklatta. Szávay arról érdeklődött, hogy miként történhetett ez meg, és mit kíván tenni a magyar kormány a sértettekért. Németh Zsolt külügyi államtitkár megerősítette, hogy 20 főt, akikről feltételezték, hogy magyar állampolgársági esküt tettek, zaklatott az ukrán titkosszolgálat, valóban jogellenesen faggatták, és meg is fenyegették őket. Németh szerint Semjén Zsolt miniszterelnök-helyettese jelezte is tiltakozását. Németh szerint magyarázatot követelnek az incidensek miatt. Németh közölte vizsgálják az ügyet, így többek között annak lehetőségét is, hogy az ukrán titkosszolgálat mögött nem áll-e másik, erősebb titkosszolgálat amelynek érdeke, hogy Ukrajna, illetve Magyarország és az EU között feszültséget szítson.
Szávay István (Jobbik)
Talabér Márta és Font Sándor (Fidesz) azt a kérdést vetette fel, hogy mikor vizsgálják meg a Bakonyerdő Zrt. által kezelt állami erdőterületen létrehozott vadásztársaság létrejöttének körülményeit, amely körül mutyizás gyanúja merülhet fel. Ángyán József államtitkár közölte, ez még az előző kormányok idején történt, a miniszter vizsgálatot indított az ügyben.
A hétvégi és túlóra pótlék eltörlése és az egykulcsos adó miatt kritizálta a kormányt Scheirig Gábor (LMP), aki azt kérdezte, miért a munkavállalókra terhelik a kormányzati tehetetlenséget, miért akarnak indoklás nélkül elbocsátani embereket. Cséfalvay Zoltán államtitkár szerint csupán a munkaügyi szabályok egyszerűsítésére törekednek, hogy rugalmasabb legyen a magyar munkaerőpiac.
Gúr Nándor a nemzetgazdasági miniszterhez is a kormány munkaügyi és adópolitikáját kritizálta, szerinte soha nem látott munkanélküliséget okozott a kormány, pedig most már valóban munkahelyeket kellene teremteni Czomba Sándor államtitkár azzal válaszolt, hogy a képviselőnek ezt a kérdést másfél évvel ezelőtt kellett volna felvetnie, majd különböző adatokat sorolt annak alátámasztásra, hogy a kormány megtesz mindent a megoldás érdekében. Közölte, az elmúlt nyolc év hibáit nem lehet egy év alatt kijavítani, de ők megcsinálják.
Ipkovich György (MSZP) azt kérdezte a legfőbb ügyésztő, hogy vizsgálják-e a választási években megszaporodó büntetőeljárások sikerét. Kérdése közben Balczó Zoltán, az országgyűlés jobbikos elnöke csendre intette a zajos parlamentet. Polt Péter legfőbb ügyész közölte,
2004. május 1. és 2007. december 31. közötti túlmunka díjat megkapják a tűzoltók - közölte Kontrát Károly belügyi államtitkár, aki szerint 2011 december 31-ig minden hivatásos tűzoltó meg fogja kapni ezt a pénzt. Kontrát erre Bertha Szilvia (Jobbik) azonnali kérdésére válaszul közölte, aki a rendvédelmi dolgozók problémáinak megoldását követelte.
Szabó Rebeka (LMP) szerint, aki a parlagfű miatt interpellált, szükséges lenne egy kormányzati megbízott, aki több minisztérium munkáját és a civil szervezetekkel is egyeztet. Réthelyi Miklós erőforrás-miniszter közölte létrejött egy parlagfű munkacsoport, amely komplex stratégia megalapozásán dolgozik, ezen kívül az oktatásban és a kommunikációban is lépni igyekeznek, illetve a megelőzésre is igyekeznek hangsúlyt fektetni.
A héten tapasztalható rendkívüli hideg időjárás okozta fagykárok felmérése megkezdődött, a gazdáktól azt kérik, jelentsék be minél előbb káraikat, amelyet az ügyfélkapun keresztül tehetnek meg, soron kívül - közölte Ángyán József földművelésügyi államtitkár, akitől Gőgös Zoltán (MSZP) kérdezett a fagykárok enyhítéséről. Ángyán szerint nem hagyják cserben a nehéz helyzetbe kerülő családokat, be is számoltak a kormánypárti frakciónak tapasztalataikról.
Farkas Gergely (Jobbik) az egyetem-átszervezésekről érdeklődött, elsősorban a Corvinus Egyetem megszűnése miatt aggódik, szerinte Bokros Lajos tett javaslatot ilyen jellegű összevonásokra, azt kérdezte többek között, mikor lesz végleges döntés az ügyben. Hoffman Rózsa oktatási államtitkár szerint nem volt szó arról, hogy bezárják a Corvinus Egyetemet, "értékeivel tisztában vannak, meg is fog maradni". Szerinte azonban országosan túl sok a 160 kar, a 120 alapszak, a több mint 300 mesterszak, és azzal a rektorok is egyetértenek, hogy racionalizálni kell, de nem a megszorításért, hanem az oktatás minőségének javításáért.
Az orzságyűlés áttért a kérdések időszakára. Varjú László (MSZP) a leszakadó kistérségek felzárkóztatásának komplex programját hiányolta, Fónagy János államtitkár szerint gyorsult az eljárás, összesen havi 66 milliárd forintit fizettek ki a kistérségek felzárkóztatását célzó pályázatokra, és vannak komplex programjaik is.
A vendvidéki Felsőszölnök és Kétvölgy közötti út sorsáról érdeklődött Bana Tibor (Jobbik), aki szerint a két falut - bár egymással határosak - nem közi össze közút. Fónagy János államtitkár szerint sikerült biztosítani a projekt előkészítéséhez szükséges forrásokat, az út 2012-es megépítésének feltétele, hogy a jövő évi költségvetésben legyen erre 500 millió forint forrás, ami valószínűleg benne is lesz.
Milyen megoldásokat kínálnak az jelenlegi elhibázott és bedőlő közmunkaprogramokra, amelyek ellehetetlenítik az önkormányzatokat - kérdezte Kaufer Virág (LMP). Czomba Sándor államtitkár számadatokkal igyekezett bizonyítani, hogy nem dőlt be a közmunkaprogram, és közölte, az eddigi programok jól működő elemeit igyekeznek megőrizni.
A kérdések órájának nagy részében felében szinte csak Czomba Sándor államtitkár beszélt, aki a nemzetgazdasági miniszter nevében válaszolt számos kérdésre, amelyek a közmunkaprogramokra, a hátrányos helyzetű fiatalok piacképes tudására oktatására, vagy éppen a munkavállalók jogaira vonatkoztak.
Halász János államtitkár szerint nem lesz iskolabezárás Nagykanizsán, ahol egy pályázati kiírás miatt merült fel a kérdés, amelyet Zakó László (Jobbik) vetett fel. Az államtitkár válaszát követően szünetet rendeltek el, amely után határozathozatallal folytatódik parlamenti munka, tudósításunkat itt lezárjuk. A napirend végén kerül újra szóba a 98 százalékos különadóról szóló törvény, ennek fejleményeiről külön tudósítunk majd.