Orális szexről és nehézsúlyú mutyikról vitázik a parlament - tudósítás percről percre
2011. május 23. 13:23
A kormány- és köztisztviselők felmenthetőségének újraszabályozásáról dönthet hétfőn az Országgyűlés. A képviselők várhatóan tárgyalnak kezdik az áprilisban elfogadott új alaptörvény utáni első kétharmados, sarkalatos törvényről szóló javaslatot, amely az Állami Számvevőszék (ÁSZ) jogkörét kívánja kibővíteni, az erről szóló vitát kedden hatórás időkeretben folytathatják a képviselők.
A képviselők hétfőn határozatot hozhatnak a kormány által egyenruhás bűnözésnek nevezett jelenség folyamatát, hátterét és a gyöngyöspatai eseményeket feltáró eseti bizottság felállításáról is.
Csak körülbelül félig telhetett meg az országgyűlés ülésterme, amikor Kövér László házelnök elfoglalta a helyét az emelvényen.
Schiffer András LMP-frakció beszélget Kósa Lajos Fidesz-alelnökkel
Vona Gábor, a Jobbik elnöke jelentkezett elsőként napirend előtti felszólalásra, aki Magyarország szerinte legsúlyosabb problémájáról, a demográfiai helyzetről kíván beszélni. Vona úgy érzi, nem folyik valódi eszmecsere erről a kérdésről, a politikusok a homokba dugják a fejüket.
Békeidőben példátlan módon fogy a magyar népesség, immár harminc éve - mondta Vona, aki szerint a kormánynak van néhány előremutató elképzelése, de például a kultúrpolitika terén nem segítik a gyermekvállalási kedv növekedését. Vona szerint komoly probléma a cigány népesség szaporulata is, amelynek következtében belátható időn belül a cigányok kerülnek többségbe.
Vona szerint komoly probléma a "megélhetési elvándorlás" is, hogy fiatalok tömegesen mennek külföldre munkát vállalni. Az így kieső népességet a pártelnök szerint csak szervezett bevándorlással lehetne pótolni, de nem feltételezi a kormánypártokról, hogy ilyesmit szeretnének. Vona arra bíztatta a kormányt, hogy ne dugja homokba a fejét, mint a strucc, hanem nézzen szembe a problémával.
A struccok ott ülnek önök mellett - reagált Soltász Miklós szociális államtitkár Vona szavaira, aki a szocialista kormányokat vbírálta, majd hosszan sorolta a kormány népjóléti intézkedéseit. Külön kiemelte a családi adórendszert, illetve az abortusz helyett az örökbeadást népszerűsítő kampányt.
Egy hónap alatt megbukott a munkaerőpiaci sokkterápis - mondta napirend előtt az LMP-s Scheiring Gábor, hivatkozva a GKI friss felmérésére, amely szerint hosszú ídő után először csökkent az ipari bizalmi index. A képviselő bírálta a kormány megszorító intézkedéseit, kiemelve a munkavállalókat negítívan érintő intézkedéseket. Ezek a képviselő szerint növekvő munkanélküliséggel és éhséglázadásokkal fenyegetnek, miután az Orbán-kormány a munkanélküliség helyett a munkavállalók ellen hirdetett harcot. Scheiring a parlamentben is bejelentette, hogy az LMP népszavazást kezdeményez.
Van egy csapdahelyzet, amit a kormány az elődjétől örökölt - reagált Cséfalvay Zoltán államtitkár, aki szeirint a magas adók és az alacsony foglalkoztatás ördögi köréből akarnak kitörni, de ehhez reformokra van szükség. Cséfalvay szerint rugalmassá kívánják tenni a munkaerőpiacot, ami szerinte lehetővé teszi majd, hogy az inaktívak visszatérjenek arra. Az államtitkár azt mondta: azok az országok vészelték át könnyebben a válságot, ahol rugalmas volt a munkaerőpiac. Cséfalvay elismerte, hogy van egy köztes állapot, amikor az emberek már nem inaktívak, de még munkájuk sincs, az ezen való átjutást közmunkával és képzésekkel kívánja segíteni a kormány.
Az új sportfinanszírozásról beszélt napirend előtt Bánki Erik, a Fidesz képviselője, aki szerint az előző évekkel szemben mára átlátható, világos és egycsatornás lett a támogatás rendszere. A képviselő szerint azért is fontos lenne a sport támogatása, hogy egészségesebb legyen a magyar népesség.
Czene Attila sportért felelős államtitkár annyira egyetértett Bánki Erikkel, hogy nem is reagál, csak kiegészítette a képviselő hozzászólását.
"Sarkalatos kérdésekről" beszél napirend előtt Harrach Péter, a KDNP frakcióvezetője, aki szerint a kétharmados törvények feladata a stabilitás biztosítása. Példaként a családtámogatási rendszert említette (ezt a kereszténydemokraták dolgozzák ki), amely szerinte nem jó, ha négyévente változik. A sarkalatos törvények iránt Harrach szerint nemzetközi érdeklődés is mutatkozik, és a frakcióvezető azt mondta: időnként a színházi súgó jutott eszébe, amikor külföldi partnerekkel beszélt. Harrach ezzel a szocialistákra célzott, akik szerinte külföldön panaszolják be a kormányt.
A családtámogatási mellett az egyházügyi törvényt is a KDNP dolgozza ki - mondta Harrach, aki szerint az állam és egyház szétválasztásának rögzítése mellett a társadalom és az egyházak együttműködését erősíti majd az új jogszabály. A frakcióvezető szerint minden érintettel egyeztetnek majd, és a törvény nem lépi túl azokat a kereteket, amelyeket Horn Gyula megvalósított 1994 és 1998 közt.
Olyan sarkalatos törvényeket szeretnénk alkotni, amelyek a múlt tapasztalatait leszűrve, a jüövő céljait is figyelembe véve m,egvalósítják az erős Magyarországot - reagéált Navracsics Tibor kormányfőhelyettes. Szerinte ősszel éles viták lesznek a sarkalatos törvények tárgyalásakor - példaként a választójogi törvényt említette -, de reméli, hogy lesznek szakpolitikai viták, illetve olyan kérdések is, amelyekben konszenzus alakulhat ki.
Mesterházy Attila, az MSZP frakcióvezetője azt mondta: számtalan e-mailt kap emberektől, akik nem értik, mi folyik a parlamentben, hiszen szerzett jogokat akarnak elvenni tőlük, felrúgni 10-15 éve megkötött szerződéseket. Mesterházy emlékeztetett, hogy amikor a szocialista kormányok változtatni akartak egyes rendszereken, a Fidesz képviselői védelmükbe vették a szerzett jogokat, amelyeket most visszamenőleg akarnak elvenni. Az MSZP elnöke szerint az alkotmánymódosítás a Fidesz állításával szemben nem csak a rendvédelmi dolgozókra vonatkozik, hanem lehetőséget ad arra, hogy mindenki mástól is megvonják a korengedményes nyugdíjat. A frakcióvezető kifogásolta, hogy a kormányzati kommunikáció bűnbakként kezeli az érintetteket, lustának minősíti a rendvédelmi nyugdíjasokat.
Az igazságtalan adórendszer miatt kezdett a kormány nem csak pénzbehajtásba, hanem már padláslesöprésbe - mondta Mesterházy, akitől Kövér László megvonta a szót, miután lejárt az ideje.
Én nem javasolnám, hogy a bányászokat hívjuk vissza a munkaerőpiacra, vagy nevezzük csalóknak és lustáknak a rendőröket - fordította vissza Mesterházy szavait Navracsics Tibor, aki szerint a szocialisták tehetnek arról, hogy ilyen helyzetbe jutott az ország. "Mindenkinek hozzá kell tenni a közhöz" - mondta a kormányfőhelyettes, aki szerint megmagyarázhatatlan, hogy egy 45 éves volt rendőr miért nyugdíjas, és miért nem dolgozik. Navracsics megismételte azt a kormábban már sokszor emlegetett kormánypárti jelszót, hogy az ország újjáépítéséhez minden munkás kézre szükség van.
Az országgyűlés kormánypárti többsége nem vette napirendre az LMP kampányfinanszírozásról szóló törvényjavaslatát, amit már tavaly nyáron tárgysorozatba vettek, de eddig még nem kezdték meg a tárgyalását.
Az interpellációk következnek. Elsőkéntaz MSZP-s Sós Tamás szólal fel a nyugdíjasok védelmében. Szerinte a parlament asztalán lévő alkotmánymódosítás több mint 600 ezer ember érint. Sós nem hiszi el, amit Lázár János Fidesz-frakcióvezető mondott a múlt héten, hogy a javaslat csak a rendvédelmi dolgozókra vonatkozik, hiszen nem az van odaírva. A képviselő idézte Schmitt Pál jelenlegi köztársasági elnök tavaly januári, a nyugdíjasoknak írt levelét, amely szerint a Fidesz garantálja a nyugdíjakat. Milyen munkát fognak végeztetni azokkal, akiktől elveszik a nyugellátást? - kérdezte végül a képviselő.
Fontos tisztázni, hogy mi a nyugdíj - mondta válaszában Halász János államtitkár, aki szerint a nyugdíj célja, hogy idős korban, amikor munkavégzésre már nem képes valaki, biztosítsa a megélhetést. A jelenlegi nyugdíjrendszer sokféle lehetőséget kínál az idő előtti nyugdíjba vonulásra, ezen az államtitkár szerint változtatni kell. Halász szerint elfogadhatatlan, hogy egy 45 éves, egészséges ember nyugdíjba vonuljon, mert a nyugdíjjal biztosított szolidaritásban azoknak kell részesülniük, akik erre rászorulnak, és ezért megdolgoztak. Sós Tamás nem fogadta el a választ, de a parlament többsége igen.
Mégiscsak túl megy minden határon, hogy a szocialista képviselők összetévesztik a büfét az ülésteremmel - figyelmeztette Kövér László az MSZP-s Szűcs Erikát és más képviselőket, amiért esznek és isznak az ülés közben.
A CIB Bankra tett panaszt interpellációjában a jobbikos Szilágyi György, aki szerint a pénzintézet úgy érvényesít bizonyos biztosítéki jogokat, hogy azzal szándékosan visz csődbe és felszámolásba működő vállalkozásokat. A képviselő szerint a bank kopasz, kigyúrt verőlegényekel veszi birtokba a lefoglalt ingatlanokat, ami az 1990-es évek rablóprivatizációjára emlékeztet. Szilágyi azt kérdezte: a PSZÁF elnöke, Szász Károly miért nem hajlandó tudomást venni erről a gyakorlatról, illetve mit tesz a kormány ez ellen.
Válaszában Cséfalvay Zoltán azt mondta: a banki szabályok elsősorban a lakossági ügyfekleket védik, mert a vállalkozásoktól elvárható, hogy banki kapcsolataikban is figyelembe vegyék a kockázatokat. A szerződésekben ma a törvény szerint lehetőség van vételi jog kikötésére, ha azonban abban feltűnő értékaránytalanság van, akkor meg lehet támadni a bíróságon, a kopasz verőlegények miatt pedig feljelentést kell tenni a rendőrségen. Az államtitkár szerint a PSZÁF arról tájékoztatta, hogy az év második felében átfogó vizsgálat lesz a CIB Banknál.
Szilágyi György nem fogadta ela választ, szerinte a hatóságok nem tettek semmit a bank ellen, az egy esetben a birtokvédelmi határozat ellenére szállt meg egy ingatlant. A parlamenti többség elfogadta az államtitkári választ.
A valódi termeléstől független, történelmi bázis alapján folyósított mezőgazdasági támogatásokat kifogásolta a fideszes L. Simon László (a kulturális bizottság elnöke) aki szerint több bikatenyésztő panaszkodott nála, hogy állataik fele után sem kapnak támogatást, mások viszont több állat után kapnak pénzt, mint ahánnyal valójában rendelkeznek.
Válaszában Czerván György államtitkár azt mondta: ismerik a problémát, hogy a termelés és a támogatás elvált egymástól, ezt az EU-s támogatási rendszer szabályai okozzák, ezen 2013 előtt nem lehet változtatni. Czerván szerint ezt olyan támogatásokkal lehet ellensúlyozni, amelyek a termelést ösztönzik, de papíron mégsem termeléshez kötöttek. A magya rkormány célja, hogy az EU-s közös agrárpolitika 2013 után úgy alakuljon át, hogy a termeléshez kössék a támogatást, ez szerepel a magyar EU-elnökégi következtetései közt is. A képviselő elfogadta a választ.
A Fidesz zöld gazdaságfejlesztéssel kapcsolatban tett ígéreteit kérte számon az LMP-s Jávor Benedek, aki különösen a költségvetési zárolásokat és a zöld bank hiányát kifogásolta. Példaként említette, hogy a magyar fejlesztésű elektromos autó feltalálója Németországba viszi a gyártást, míg a kormány 40 milliárd forinttal támogatja a hagyományos autógyárakat. Jávor azt kérdezte: tényleg csak akkor várható zöld gazdaságfejlesztés, ha majd beindul a növekedés?
Fónagy János államtitkár válaszában azt mondta: a kormány folyamatosan egyeztet a bankokkal, hogy megismerje, mi gátolja a hitelezést. A zöld finanszírozási alapot Fónagy az év végére ígérte, ez szerinte szerepel az új Széchenyi-tervben is. Az államtitkár szerint a különböző programokban 31 milliárd forintot biztosítanak energiahatékonysági beruházásokra, de szerinte az előző kormány idején elkövetett szabálytalanságok miatt az EU felfüggesztette a szén-dioxid-kvóta értékesítését, így kevesebb forrás van, mint szeretnék.
Pillanatnyilag önök vannak kormányon - mondta Jávor, aki nem fogadta el a választ. A parlamenti többség elfogadta a választ.
A Fidesz egyik fontos választási ígéretét, az egészségügy rendbetételét kérte számon az MSZP-s Garai István Levente, aki szerint ma is omladozó falak, hosszú várólisták és megalázóan alcsony fizetések jellemzik az ágazatot. Ennek következtében rekordszámú orvos készül külföldre, ahol tárt karokkal várják őket. A képviselő szerint hamarosan a frissen végzett orvosok fele azonnal az egyetem után külföldre fog menni, ezért azt kérdezte, mit tesz a kormány az orvosok és szakdolgozók anyagi megbecsülése érdekében.
Válaszában Halász János államtitkár az előző kormány örökségét hibáztatta a helyzetért. Halász szerint az elmúlt egy évben a minisztérium számos intézkedést hozott, konszolidálták például a kórházak helyzetét, idén pedig több forrást biztosítottak például oltóanyagra és új mentőautókra. Hosszab távon új állami egészségügyi rendszert alakítanak ki, a felszabaduló forrásokat az ágazatban hagyják - mondta Halász, aki szerint a rezidensek érdekében is tettek lépéseket, megszüntették például a szakorvosjelöltek röghöz kötését.
A képviselő nem fogadta el a választ, szerinte a gazdagoknak juttatott adókedvezményekből 25 százalékkal lehetne emelni az orvosok béreit. A parlament többsége elfogadta a választ.
Hogyan lesz így egymillió új munkahely? - kérdezte az MSZP-s Gúr Nándor, aki szerint a kormányt nem érdekli az emberek véleménye, csak pozíciót akarnak fogni. A képviselő kifogásolta, hogy a kormány jelentős összegeket vont ki a munkaerőpiaci alapból, miközben három hónapra csökkenti a munkanélküli segély idejét. Hatszázezer ember keres munkát, miközben 20-30 ezernek tudnak munkát adni - mondta Gúr, aki szerint nyoma sem látszik a beígért új munkahelyeknek.
Válaszában Czomba Sándor államtitkár megköszönte a képviselőnek, hogy minden héten lehetőséget ad neki, hogy felsorolja a kormány eredményeit. Czomba szerint az előző kormány idején kétmilliárd, jelenleg viszont már ötmilliárd forintos támogatást biztosít a munkaerőpiaci alap, ami háromezer új munkahelyet fog teremteni. Az államtitkár szerint az új Széchenyi-terv pályázatainál is az lesz a legfontosabb bírálati szempont, hogy mennyi munkahelyet teremt egy beruházás. Egy év alatt nem tudjuk rendbehozni, amit önök tönkretettek - mondta Czomba.
A képviselő nem fogadta el a választ, szerinte az államtitkár nem beszélt egy sor fontos kérdésről, például arról, hogy százezerrel több a munkanélküli, mint a válság előtt volt. A parlament többsége elfogadta a választ.
"Nemzetbiztonsági kockázatnak vagyunk kitéve" a "mérgező, egészségkárosító" élelmiszereket árusító multinacionális kereskedők miatt Z. Kárpáti Dániel jobbikos képviselő szerint. A képviselő az elmúlt években és hetekben visszahangot keltő eseteket sorolja a dioxinos hústól kezdve a szalmonellás bécsi szeletig és a "mérgező spanyol paradicsomig". Z. Kárpáti drákói szigorítást szeretne az ilyen esetek miatt kiróható büntetések terén.
A kormány nevében Cséfalvai Zoltán államtitkár válaszolt, aki szerint a jobbikos képviselő által sorolt példák pont azt mutatják, hogy egyre jobb az ellenőrzés, és a visszaélések nem maradnak feltáratlanul. "Olyan, hogy multinacionális bűnözés, nincs" - mondta az államtitkár, aki szerint a visszaélések sem a kereskedők méretével, sem a származási helyükkel nincsenek összefüggésben.
Z. Kárpát szerint csak annak a kereskedőnek kellene adókedvezményt kapnia, aki legalább 95%-ban magyar terméket árul. Az államtitkár válaszát nem fogadta el, de az országgyűlés 95 ellenszavazattal, 3 tartózkodás mellett elfogadta a választ.
Hegedűs Tamás jobbikos képviselő arról interpellálja a kormányt, miért nem rehabilitálják Hóman Bálint kultúrpolitikust és Orsós Ferenc patológus professzort.
Halász János szerint Hóman Bálint és Orsós Ferenc tudósi pályáját és politikai szerepvállalását külön kell választani és megítélni. Halász felidézni, hogy Orsós szorgalmazta a cigányok sterilizációját és vezető szerepet játszott a nemzetiszocialista mozgalomban. Halász szerint a tudományos munkájuk megítélése az Akadémia dolga, ahol hamarosan új bizottság bírálhatja el a tudományos rehabilitációjukat.
Hegedűs nem fogadta el a választ.
Az interpellációk után az azonnali kérdésekkel folytatja a munkáját az országgyűlés.
Az első kérdést Nyakó István szocialista képviselő "Ki érthetne meg jobban egy magyar embert, mint egy másik magyar ember?" címmel teszi fel a kormányak. A címmel ellentétben a kérdése a kormány által kikülödtt szociális kérdőívvel kapcsolatos, Nyakó azt szeretné tudni, hogyan jutott hozzá a kormány az emberek adataihoz.
Halász János államtitkár szerint a kormány a törvényeknek megfelelően járt el, kormányhatározat teszi lehetővé a kérdőívezés lebonyolítását. Nyakó szerint az MSZP az adatvédelmi biztoshoz fordult az ügy miatt.
Mihail Szaakasvili grúz elnököt köszöntette az ülést vezető Lezsák Sándor. Szaakasvili Kövér László házelnök társaságában ült az ülésterem páholyában. Lezsák kiemelete a két ország kapcsolatának javulását, és azt, hogy Orbán Viktor miniszterelnök hamarosan hivatalos látogatásra utazik Grúziába.
Simon Gábor MSZP-s képviselő szerint a kormány úgy tárgyal a devizahitelesek megmentéséről a bankszövetséggel, hogy nem nyilvánosak a tervek és nem kérdezték meg a devizahiteleseket képviselő civil szervezeteket.
Cséfalvai államtitkár szerint a parlamentben már lezajlott egy szakmapolitikai vita az LMP kezdeményezésére, a kormány már akkor is elmondta, hogy az árfolyamrögzítés lehet a megoldás. Az államtitkár szerint a bankszövetség és a kormány közötti tárgyalások már ezen a héten lezárulhatnak. "Nagyon kicentizett megállapodással van dolgunk" - mondta Cséfalvai, aki szerint a sajtóban megejelent megállapodás-tervezetekre azt mondta, ki kell várni a tárgyalások végét.
"Meg bizony, önnek pedig kívánok ilyen orális szexet egész életében" - Pörzse Sándor szerint ezt Alföldi Róbert mondta a hétvégén, amikor a Nemzeti Színház sajtótájékoztatóján egy újságírónő megkérdezte tőle, hogy 12 éves gyerekekkel is megnézetné-e Az ember tragédiája előadását. Pörzse már a múlt héten is szóvátette az előadás egyik jelenetét, és most újra azt kérdezi a minisztériumtól, hogy meddig tűrik Alföldi ténykedését.
"Ha bebizonyosodik, amit most említett, a színház vezetője méltatlanná válik egy nemzeti intézmény vezetésére" - mondta erre Réthelyi Miklós miniszter, aki azt mondta, vizsgálatot indított az ügyben, és május 26-ra a minisztériumba rendelte Alföldi Róbertet.
"Már a látszatra sem ügyelnek" - mondta egy LMP-s képviselő annak kapcsán, hogy a kormány egymilliárd forint támogatást csoportosított át a fogászati turizmus fejlesztésére. A képviselő szerint "nehézsúlyú mutyi", a haveroknak jutottatott pénz, mert a fogászati turizmus fejlesztését egy olyan társaság tűzte céljául, amelynek Orbán Viktor fogorvosa az egyik alapítója.
Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettes szerint Bátorfi elismert és jólmenő fogorvos, a fogászati turizmus pedig lendítheti a magyar gazdaságot, ezért indokolt lehet az állami támogatása.
A jobbikos Bana Tibor újra azt kéri számon a belügyminisztériumtól, hol a közbiztonság, amiről azt ígérték, hogy két hét alatt megteremtik. A képviselő szerint már nemcsak Észak-Magyarországon, hanem az eddig biztonságosnak számító Vas megyében sem érezhetik magukat biztonságban az emberek. "Vas megyében rend van és biztonság van" - válaszolta erre Kontrát Károly államtitkár.
Nem teremtette meg az otthonszülés feltételeit az LMP-s Szilágyi László, aki szerint több hiányossága van a bevezetett jogszabálynak, az otthonszülés pedig drága lett, mert drága műszerekhez és vizsgákhoz kötik a működést.
Halász János szerint a kormány sikerrel kezelte a nemrég elfogadott kormányrendelettel a több mint két évtizede húzódó problémát, a nőknek pedig joguk eldönteni, hogy otthon szülnek vagy kórházban. Az államtitkár szerint a gyakorlati tapasztalatok alapján jövőre felül fogják vizsgálni a szabályozást, és ha szükséges, javaslatokat fognak tenni az átdolgozásra.
Szűcs Erika MSZP-s képviselő szerint a kormány azt a látszatot akarja keletni, hogy a munka nélkül maradó emberek saját lustaságuknak köszönhetik helyzetüket. A képviselő szerint a csökkentett munkanélküli ellátások nem jelentenek segítséget azoknak, akik tartósan kiesnek a munkából. Szerinte nem állja meg a helyét az, hogy a túlzottan bőkezű segélyezés fogja vissza a foglalkoztatást. A képviselő szerint le kellene számolni azzal a sztereotípiával, hogy a munkanélküliek lustaságból nem dolgoznak.
Cséfalvai Zoltán államtitkár szerint a kormány nem mondott olyat, hogy lustaságuk miatt nem dolgoznak, a kormány azt mondja, hogy lehetőséget kell adni mindenkinek.
Tóth Csaba MSZP-s képviselő szerint egy friss felmérés szerint a tinédzserek több mint tíz százaléka azt válaszolta egy felmérésen, hogy akár külföldön is hajlandóak lennének dolgozni. A képviselő azt szeretné tudni, mit tesz a kormány annak érdekében, hogy megállítsa a fiatalok elvándorlását, miközben például egy kezdő orvos itthon megalázó fizetésért dolgozik, külföldön viszont a hazai bér hat-hétszeresét megkeresheti.
Cséfalvai Zoltán államtitkár szerint a külföldi munkavállalásnak nemcsak előnyei, hanem hátárnyai, költségei is vannak, amellyel a fiataloknak számolniuk kell: ilyen például az, hogy a hazájuktól, családjuktól elszakítva kell élniük, vagy az, hogy rosszabb pozíciót kapnak külföldön, mint amit itthon a képzettségükkel be tudnának tölteni, például az orvosokat ápolóként alkalmazzák. Az államtitkár szerint ezeket is mérlegelni kell a döntéskor, de a kormány is igyekszik elejét venni a külföldre vándorlásnak azzal, hogy egymillió új munkahelyet teremtenek, az orvosoknak pedig a Semmelweis-tervben meghirdetett életpálya-modellel rendezik a helyzetét.
A kérdek után húsz perc szünetet tart a paralment, majd a határozathozatalokkal folytatódik a munka. Közvetítésünk ezzel véget ért.