Az órán vidám a légkör, a gyerekek mosolyognak, nevetgélnek. Ugyanakkor az egyikük izeg-mozog, a másikuk folyton grimaszol. Görög Katalin gyógypedagógus is, más osztályokban is ő foglalkozik a lemaradókkal. Szerinte az alternatív módszer vonzza a problémás gyerekeket: 17 diákjából 11-nek "van valamilyen papírja", azaz viselkedés- vagy figyelemproblémával küzd. Sokan azért jöttek át más iskolából, mert a hagyományos keretek között lemaradtak, itt viszont megtalálták a helyüket.
"Gorombák voltak a tanárok" - állította egyikük. "Egyedül kellett mindent megcsinálni, nem segítettek. Itt sokat segítenek" - tette hozzá egy másik gyerek. Mindketten másik iskolából jöttek át, mert ott nem bírták tartani az iramot. Itt viszont jól érzik magukat. Tanáruk szerint aki máshol gyenge volt, az itt később lehet jó tanuló, ha megkapja a szükséges segítséget. Az igazgató egyik legérdekesebb példaként említette, hogy évekkel ezelőtt egy afgán menekült kisfiú nyert tőlük kerületi magyar helyesírási versenyt.
"A sokszínűsége miatt sokféle gyereket tud felvenni a program. Elfér a gyengébb képességű és a szárnyaló is" - mondta az igazgató, bár szerinte manapság sokkal több a problémás gyerek. "Rengeteg a pszichésen ingatag gyerek. Nem elmebeteg vagy idegbeteg, bár utóbbiból is sokkal több van, mint 20 éve, de a mai gyerekek sokkal érzékenyebbek, vibrálóbbak. Az átalakult világban az ilyen iskolákban lenne egyedül helyük. Ma már nem működik a régi rendszer. Elmúlt, hogy a gyerek ül a padban és csillogó szemekkel nézi a tábla előtt álló tanító nénit, és nem mondja el a véleményét. Át kellett volna alakulniuk az iskoláknak, de ez nem történt meg" - tette hozzá. Szőke elismerte, nincs könnyű dolguk, rengeteg negatív kritikát is kapnak, főleg más iskoláktól. "Aki kicsit is előbbre megy, az mindig is szembeszéllel találja szembe magát" - jegyezte meg.
A gyerekeket egyáltalán nem zavarja, hogy óra közepén belépett az igazgató pár idegennel, az ajtó amúgy is nyitva volt, közben is jött be más tanár, aki valamire pénzt gyűjtött éppen. Majd előbb vége lett az órának, hogy a gyerekek nyilatkozhassanak, de ez sem újdonság, Kátya néni amúgy sem a csengőt figyeli, ha éhesek a gyerekek, fél óra után vége az órának, máskor meg a szünetben is folytatják. Egyedül akkor pontosak, ha mondjuk testnevelés órára kell menni, hiszen a másik tanár nem várhat. Óra közben pedig kimehetnek a gyerekek az előtérbe inni vagy vécére. Szünetben rajzolnak, társasjátékot játszanak, ki se mennek a folyosóra rohangálni.
Lecke hétköznapra nincs, az aznapra kiadott feladatokat helyben elvégzik és délutánra kijavítva megkapják. Hétvégére pedig olyan feladatot kapnak, amit a családot bevonva kell megoldani. Riportot kell készíteni, vagy kutatni kell, ebben mind segíthet a szülő. Ma már minden iskola alsó tagozatában szövegesen értékelik a gyerekeket, de itt 1998 óta ez a gyakorlat, ráadásul a megszokott megfelelt, nem megfelelt jelölés helyett itt egy-két oldalas levélben tájékoztatják a gyerekeket éves teljesítményükről.
A lépésről lépésre program csak az első négy osztályban működik. Utána sokan más iskolába - hat vagy nyolc osztályos gimnáziumba - mennek át, vagy ha itt maradnak, akkor is a hagyományos padok és a "normál tanmenet" várja őket. Szőke László szerint anyagi okai vannak annak, hogy a programot nem tudják a felső osztályokra is adaptálni, illetve a tanmenet sem teszi lehetővé. Elmondta: mint önkormányzati fenntartású iskolának, 8 évükbe telt összeszedni annyi pénzt, hogy a meglévő négy tantermet átalakítsák. A felső tagozatokban is lecserélhetnék a padokat asztalokra, ám erre már nem futja. Elmondása szerint viszont aki innét kikerül, jól boldogul, jól tud alkalmazkodni. Igaz, sokan furcsálják, hogy nem olyan kötetlen a légkör, mint korábban, de "hozzászoknak". Görög Katalin ugyanakkor elismerte, hogy érkeztek panaszok arról, hogy a tőlük kikerült felsős diák folyton járkált az órákon, hiszen itt azt szokta meg. "A tanárnak sok a pluszmunka, de megéri, az eredmény önmagáért beszél" - jegyezte meg a tanítónő.