Törökországnak fejére nőtt az Iszlám Állam
![robbantás, Törökország, Ankara](https://cdn.origo.hu/2023/12/eBlk3AxQqCuyjOzqP9ElM52JOPwg1wBius6NIjX_rQA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzA1ZjVhZmNlOGQwNzRjZmFiZmI4Yjk0ZWNjNjQ5NGNh.webp)
Az Iszlám Állam merénylői robbantottak a hétvégén Ankarában, a török kormány szerint legalábbis "betonbiztos" bizonyítékok utalnak erre. A The Guardian meg nem nevezett török kormányzati forrásokra hivatkozva írja, hogy a hatóságok összefüggést találtak a júliusi suruci robbantás és a hétvégi ankarai merénylet között. A hatóságok a nyári merénylet elkövetésével is a terrorszervezetet gyanúsítják.
Az ankarai biztonsági kamerák felvételeit állítólag 100 ember vizsgálta, és a nyomozók több DNS-tesztet is végrehajtottak. A lap úgy tudja, hogy a török hatóságok az elmúlt hónapokban körülbelül tízezer embert tettek tiltólistára: őket terrorista kapcsolataik miatt nem engednék be az országba.
A neveket állítólag az amerikai és az európai hatóságoktól kapták.
A török titkosszolgálat állítólag hónapokat töltött azzal, hogy azonosítsa az Iszlám Állam helyben működő sejtjeit és azok vezetőit. Mindezt úgy, hogy az Iszlám Állam évek óta növekszik az ország szomszédságában.
A török kormánynak már a suruci merénylet után is szemére vetették, hogy túlságosan elnéző az iszlamistákkal és az Iszlám Állammal.
A terrorszervezet egyik fő bevételi forrása a feketepiacon értékesített nyersolaj,
amit török területen tudtak eladni.
Eközben az Iszlám Állam hívei és újoncai a nyugati országokból szinte zavartalanul juthattak el Szíriába Törökországon át. Barack Obama amerikai elnök nyáron arról beszélt Recep Tayyip Erdogannal, hogy Törökország valahogyan fékezze meg a külföldi terroristák szabad mozgását területén. Ők ezt már akkor is visszautasították.
Az ankarai robbantások miatt másért is tiltakoznia kellett a török kormánynak: még a feltételezést is visszautasították, hogy önmerénylettel ők követték volna el a tömeggyilkosságot. Nem véletlen, hogy a török kormánynak el kellett hárítania a feltételezést. A hétvégi támadást ugyanis ismét egy kurdbarát béketüntetésen követték el.
A résztvevők a kurd területeken zajló török hadműveletek leállításáért tüntettek.
A nyáron kiújúló harcok miatt pedig nőtt az országot kormányzó párt népszerűsége. Különösen jól jött ez a Jólét és Igazságosság Pártjának (AKP) akkor, amikor 13 év után az idei választáson elvesztette abszolút többségét. A kurdok elleni konfliktus fenntartása tehát politikai szempontból érdeke az ország vezetőinek a november 1-i előrehozott választások előtt.
A tüntetés szervezői azzal is vádolták a kormányt, hogy nem tudta megvédeni a felvonulás résztvevőit a robbantástól. A török illetékesek szerint 2000 rendőr volt a helyszínen, és
ellenőrzőpontokat is felállítottak a környéken.
A tüntetők viszont az előzőleg bejelentett helyszínhez képest máshol kezdtek el gyülekezni - és itt történtek később a robbantások.
A BBC beszámolója szerint a robbantások után a rendőrök
a levegőbe lőttek, és könnygázt is használtak,
hogy feloszlassák a tömeget. A Guardiannek névtelenül nyilatkozó forrás szerint lehet vitatni a biztonsági erők hatékonyságát, de kizárt, hogy a kormánynak közvetlen szerepe lett volna a merényletben.
Hétvégén még arról beszélt Ahmet Davutoglu török miniszterelnök, hogy az ankarai kettős robbantás elkövetésére négy szervezet lehetett képes.
Az Iszlám Államot már akkor is a lehetséges támadók közé sorolta a kormányfő, viszont ugyanígy meggyanúsította a kurd területek függetlenségéért harcoló gerillaszervezetet, a Kurdisztáni Munkáspártot (PKK).
Annak ellenére, hogy az Iszlám Államot gyanúsítja a merénylet elkövetésével, a terrorszervezet ellen harcoló kurd fegyvereseket továbbra sem tekinti szövetségesének a török kormány. A Reuters ír arról, hogy Törökország az Egyesült Államok és Oroszország kormányait is figyelmeztette: ne támogassák a szíriában harcoló kurdokat, mert a pesmergák területszerzései "elfogadhatatlanok".