Egyre több az ételallergiás gyerek
![menza, gyerekek, étkezés, közétkeztetés](https://cdn.origo.hu/2023/12/SXwINNuPMGYXLRQMkhquEIfGwIUvsvj5Kg36rCGrzvA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2I4Y2U5MzRmM2Q3NDQ1ZmRhMzA0MDJjMWM4MzhiNDBh.webp)
„Mielőtt hatályba lépett a rendelet, mi már azelőtt is kiszolgáltuk a diétás igényeket. Akkor még nem volt ilyen sokféle diéta, csupán az alapdiéták léteztek, például a gluténmentes, tejmentes vagy tojásmentes étrend. Ha a szülők ezt kérték a gyereküknek – mert a gyerek érzékeny, allergiás volt ezekre az összetevőkre -, természetesen kiszolgáltuk a kérést. 2014 óta viszont hétszer-tízszer annyi gyerek igényli a speciális étkezést." – mondta Páger Zsolt, a Hungast Csoport üzletfejlesztési igazgatója.
A rendelet szerinti szakorvosok állapíthatják meg az allergiát, ezután igényelheti a gyerek a speciális étkeztetést a menzán. Van, ahol nem kell szakorvosi igazolás a diétás étkezés igényléséhez, ilyen például az, amikor sertéshúsmentes táplálkozást kér a család. Ezt többnyire vallási meggyőződésből lehet igényelni. Ovo-lakto diétát is igényelhetnek – lényegében teljesen húsmentes étrendről van szó, de a gyerek a tejből és a tojásból hozzájut az állati eredetű fehérjékhez.
„A speciális diétás ételek alapanyagainak viszont jóval magasabb az ára, ráadásul külön diétás szakácsot, dietetikust kell alkalmaznia a közétkeztető cégnek, és teljesen különálló konyhákban készülnek a diétás ételek. Ez többletköltséggel jár, és ennek a finanszírozása egyelőre sehol nem jelenik meg. Vagyis: a közétkeztető cégnek kell állnia a plusz költségeket. Amíg csupán néhány gyerek igényelte a speciális étkezést, nem volt gond, de most, hogy viszonylag rövid idő alatt tízszer annyian kérik, előbb-utóbb problémákhoz vezethet" – mondta Páger Zsolt.
Hozzátette: ehhez az új helyzethez az önkormányzatoknak is alkalmazkodni kell rövid időn belül.
„Az elmúlt egy-két évben kezdtünk kiemelten foglalkozni a problémával, amikor érzékeltük, hogy drasztikusan emelkedett a létszám. Mindeközben persze mi is folyamatosan fejlesztettük a diétás technológiánkat – nemcsak az eszközöket, hanem a humán erőforrást is: még több diétás szakácsot, még több dietetikust vettünk fel. Ma már harminc dietetikust foglalkoztatunk, és csaknem hatvan diétás szakácsot. Minél pontosabb, minél jobb diétás ételek készítésére törekszünk. Ahogyan meredeken emelkedett a fogyasztói igények száma, ezzel együtt a költségeink is drasztikusan megnövekedtek. A diétás ételek előállítása lényegében veszteséget termel. A közétkeztető szervezetnél ez azt jelenti, hogy ezt a veszteséget a normál szolgáltatás terhére tudjuk vállalni. Ez viszont nem mehet a végtelenségig. Nyilvánvalóan van egy egyensúlyi állapot, és ha ez kibillen, kérdés, hogy mit lehet csinálni. Azt nem mondhatjuk, hogy nem szolgáljuk ki a diétás igényeket, ugyanis 3-5-10-éves szerződésben vállaltuk, hogy teljesítjük ezeket a kéréseket. De ez egy nem várt helyzet. Arra senki sem számított, hogy ilyen hihetetlen mértékben megnő a diétát igénylők száma rövid időn belül. A diétás étrend alapanyagai rendkívül drágák. Csak példaképpen: egy félkilós normál száraztészta körülbelül 300 forint, a gluténmentes pedig 75%-kal drágább. A növényi alapú tej pedig akár többször annyiba is kerülhet, mint egy liter hagyományos tej. A problémáinkat összegeztük, és elküldtük a partnereinknek. Van, ahol nyitott fülekre talált a megkeresésünk, de még így sem tudjuk elérni a valós piaci árat a szolgáltatásért." – hangsúlyozta Páger Zsolt.
Magyarországon nem minden közétkeztető cég vállal diétás étkeztetést. Csak a nagyobb vállalkozások tudják ezt kiszolgálni. A kisebb településeken tudomásunk szerint nem is tudják vállalni ezt az igényt, mert 10-20 speciális táplálkozást igénylő gyerek esetében még kevésbé rentábilis dietetikusokat, diétás szakácsokat alkalmazni. Vagy megbeszélik a szülőkkel, hogy nem vállalják a diétás menza elkészítését, vagy egyéb piaci szereplőtől – amely speciálisan erre szakosodott - rendelik meg az diétás ételeket. Ezek a vállalkozások viszont döntően a fővárosban, a környékén vagy a nagyobb városokban működnek, és többnyire egyféle – mindenmentes – ételeket készítenek. Ha a gyerek ezt kapja, az sem jó – állítják a szakemberek – ugyanis lehet, hogy csak az egyik összetevőre érzékeny, mondjuk a gluténra, de így nem kapja meg sem a tojást, sem a tejet, ha a mindenmentes ételt kapja.
Napi 45 ezer adag ételt állít elő a Junior Zrt., amelyik szintén a legnagyobb közétkeztető cégek közé tartozik. Boros Attila, a Prizma Csoport üzletág igazgatója, a Junior cégvezetője azt mondta az Origónak, hogy a 45 ezer adagból kétezer speciális diétás étel. A normál menzáért és a diétás menzáért pedig ugyanannyi pénzt kap a szolgáltató.
„Nálunk csaknem 50%-kal emelkedett az érzékeny ellátottak száma az elmúlt időszakban. Az ellátásukat azért nehéz megoldani, mert a pályázatoknál, a közbeszerzéseknél a diétás adagok ára nincs külön bontva. A normája ugyanannyi, mint egy hagyományos menzánál. Pedig a speciális diétás ételek alapanyagai jóval drágábbak. Kigyűjtöttem néhányat, hogy pontosabban tudjam érzékeltetni a különbséget. Egy öt literes tej 123 forintba kerül, de a helyettesítő, laktózmentes tej már 191 forint. Ha rizsitallal helyettesítjük a tejet, az már 389 forint. Egy liter tejföl 420 forintba kerül, a helyettesítője viszont 1125 forintba." – mondta Boros Attila.
Hozzátette:
az érzékeny ellátásban résztvevőknek egyéni étlapot állítanak össze. Nincsenek sztenderdek, minden héten más-más étlapot készítenek.
„A speciális diétát igénylőknél be kell adni a szakorvosi papírt a cégünkhöz, és ez alapján készítjük el az étlapot, és az ételeket – személyre szabottan. Mivel folyamatosan növekszik az érzékeny ellátottak száma, egyre több dietetikust kell alkalmazni. Ez is plusz költséget jelent. Ahogyan az is, hogy külön konyhákat üzemeltetünk, és az ételadagokat egyenként csomagoljuk a dobozokba, névvel ellátva. Az is nehezíti a munkát, hogy egyre több a keresztallergiás gyerek. Vagyis: még speciálisabb étrendet kell követnünk. Jelen pillanatban 22 fődiétánk van, de a keresztallergiák miatt 61 féle speciális diétát biztosítunk. Csak néhányat sorolok: glutén-, laktóz-, tojás-, mogyoró-, brokkoli-, kukorica-, gomba-, káposztaféle-, paradicsom-, szárnyashús-, marhahús, alma-, őszibarack-, szőlő-, burgonya- és zellermentes diétákról van szó, és persze ezen alapanyagokra keresztérzékeny diétákat is kiszolgálunk. Lassan egy különálló üzletággá növi ki magát a diétás menza kiszolgálása." – mondta a Junior cégvezetője.
Ráadásul a közétkeztető cégeknek óriási a felelőssége. Nem hibázhatnak, mert az súlyos következményekkel járhat. Boros Attila is azt mondta, hogy
a közétkeztetők egyre nehezebb helyzetbe kerülnek.
„Míg régebben a diétás kategóriát kevésbé vettük figyelembe, ma már egyre meghatározóbb. Ha jelentkezünk egy közétkeztetési pályázatra, külön tervezzük a speciális ellátás költségét is."
A Junior vezetője szerint közös megoldást kellene találni az önkormányzatokkal, esetleg az alapanyag gyártókkal a finanszírozásra.
„Úgy gondolom, hogy külön normát kellene biztosítani a diétás ételeknek. Vannak olcsóbb és drágább diéták. Ha 20-25 speciális diétának külön normatívája lenne, akkor nekünk is könnyebb lenne a helyzetünk."
Boros Attila azt is hozzátette, hogy egyre több szülő szeretne teljesen vegán étrendet a gyerekének, de ezt rendelet tiltja.
„Divat lett a vegán életmód és a mindenmentes étkezés, és olykor konfliktusunk is van a szülővel, ugyanis ezt az étrendet nem biztosíthatjuk – ahogyan már említettem: rendelet tiltja. Orvosi igazolás nélkül egyetlen indokot fogadunk el, ha vallási meggyőződésre hivatkozik a szülő."
„Jelenleg Magyarországon minden harmadik ember valamennyire érintett a tejcukorérzékenységben. Ez a lakosok 30%-át jelenti. Köztük még nincsenek azok, akik egy antibiotikum kúra után ideiglenesen válnak érzékennyé. A skandináv országokban ez csupán 5%, de Afrikában és Dél-kelet Ázsiában ez 60-90-%. Sokszor a betegek ezt a diagnózist saját maguk állítják fel – tapasztalataik alapján. El sem jutnak az orvoshoz ezzel a problémával. Pedig az öndiagnózis soha nem jó megoldás." – mondta Dr. Mák Erzsébet, dietetikus, a Semmelweis Egyetem Egészségtudományi Kar Dietetikai és Táplálkozástudományi Tanszékének docense.
„Konkrét számadat nincs arra vonatkozóan, hogy összesen hányan ételallergiásak, hiszen ezeket a betegségeket nem kell bejelenteni. A tendenciák azonban valóban rohamos növekedést mutatnak.
"A tejcukorérzékenységre vonatkozó adatokat fentebb olvashatjuk, de a gluténérzékenység is gyakori probléma. Jelenleg 85 gyerekből egy gluténérzékeny, ami 1,4%-os érintettséget jelent. Ezzel az európai átlagban vagyunk. Ismeretes egy úgynevezett nem-cöliákiás gluténérzékenység is, amelyet az 1980-as években írtak le először. Ez azt jelenti, hogy az embernél tüneteket okoz a glutén fogyasztása, de a vizsgálatok nem igazolják sem a lisztérzékenységet, sem a búzaallergiát. Az érintettek számát kutatások alapján 2-6% körülire becsülik a teljes népesség körében, ám mivel jelentősen aluldiagnosztizált betegségről van szó, a betegek száma vélhetően ennél magasabb. Ebből máris előrevetíthető, hogy a gluténmentes étrendet igénylők száma a következő években akár meg is sokszorozódhat." – emelte ki Dr. Mák Erzsébet.
A kisebb közétkeztető cégek, amelyek nem tudják megoldani a speciális diéták kiszolgálását, az erre szakosodott cégektől rendelik az ebédet. De ezek a cégek általában mindenmentes ételeket készítenek. Ha pedig ezt kapja a gyerek, ahelyett hogy a saját, speciális diétás ebédjét kapná, az is gondokhoz vezethet.
„Az úgynevezett mentes étrendekkel az a probléma, hogy ilyenkor nem csak magát az allergént vonjuk el a szervezettől, hanem azt az élelmiszert is, ami ezt tartalmazza. Ezzel együtt a nyersanyagban lévő egyéb hasznos tápanyagokat sem fogyasztja el a gyerek. Természetesen, vannak helyettesítő termékek, de azok sokkal drágábbak, és nem pont olyanok, mint az eredeti alapanyag. Például a tej helyett a mandulatej nem egészen jó alternatíva, hiszen a növényi tejitalokból hiányzik az esszenciális aminosav, a kalcium, a tejcukor, a D-vitamin, és még sorolhatnám."
A dietetikus szerint a szülők, akik teljesen vegán vagy diétás étrendre szeretnék átállítani a gyereküket, holott ezt nem igényelné, fennáll az egyoldalú táplálkozás veszélye is.
„Ezzel a felesleges életmóddal egyáltalán nem a kiegyensúlyozott, egészséges táplálkozás irányába neveljük a gyereket, hanem táptalajt adunk valamilyen szélsőségnek. A tényleges diétát igénylő gyerekek ugyanakkor nagy pszichés nyomásnak is ki vannak téve, hiszen ők úgy érezhetik, hogy mások, mint a társaik. A gyerekek ezt olykor külön érzékeltetik is allergiás társukkal. A diétát nem igénylő gyerekek, ha mentes étrendet esznek, ugyanennek a stigmatizációnak vannak kitéve, teljesen feleslegesen." – hangsúlyozta Dr. Mák Erzsébet.
A dietetikus szerint a speciális diéták ma virágkorukat élik. Egyes trendeket már-már vallási fanatizmussal követnek néhányan. Elég, ha ránézünk a közösségi média csoportjaira, reklámokra, vagy csak körbenézünk a boltok polcain.
„A divatdiéta követésével nincs semmi baj, ha valaki teljesen egészséges, és csak néhány hétig próbálgatja. Azonban kevés ember egészséges teljesen, és kevesen követik csupán néhány hétig a speciális divatdiétát. Ezekkel az a probléma, mint a minden mentes étrendekkel: hosszútávon egészségkárosító hatásúak. Komoly hiányállapotokat idézhetnek elő. Akár vashiányt, B12-hiányt, kalciumhiányt, fehérjehiányt. Súlyos esetekben akár energia- és makrotápanyag-hiányt is okozhatnak a túlzottan szigorú, rengeteg szabályra épülő étrendek." hangsúlyozta Dr. Mák Erzsébet.
A szakember a kiegyensúlyozott, rendszeres vegyes alapanyagokra épülő étkezést javasolja, ha a gyerek semmilyen diétát nem igényel.
„A legjobb iránymutató a Magyar Dietetikusok Szövetsége által kidolgozott OkosTányér, amelyet Tudományos Akadémia is támogatott. Ebben nincsenek tiltott ételek és alapanyagok, itt a mennyiségen és a fogyasztási gyakoriságon van a hangsúly. A közétkeztetésben résztvevő gyerekek egészséges táplálkozása is ezekre az alapelvekre épül, sőt, a szolgáltatókat még rendeleti szabályozás is kötelezi ennek teljesítésére." – mondta Dr. Mák Erzsébet.
A szolgáltatók azt mondják: ha a diétás ételszolgáltatás alapanyagainak, valamint az előállításához szükséges infrastruktúrának(külön konyha, külön eszközök), a humán erőforrásnak(dietetikusok, diétás szakácsok) plusz költségét, terheit továbbra sem finanszírozza senki, a szolgáltató cégek rövid időn belül ellehetetlenülhetnek, hiszen nem életszerű elvárás velük szemben, hogy veszteséggel működjenek hosszú távon.