Meghalt Benkő Samu
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/_cJAEZk52AoTxb8czK0uBG4J1t0jRcary7IOQxEyFZU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ViYjE3MDNjNjk3NTQ2YjE4OTE0YTBiZWU5MmY2OGUw.webp)
Benkő Samu a Román Akadémia kolozsvári Történeti Intézetének kutatója, a Korunk folyóirat szerkesztője volt. A 18-19. századi erdélyi magyar művelődéstörténet kutatójaként, Kemény Zsigmond Naplójának közreadásával, a Kriterion Könyvkiadó Téka sorozatának szerkesztésével fontos közművelődési feladatokat látott el.
Szintén jelentős szerepe volt Bolyai János kéziratos hagyatékának feldolgozásában.
Benkő Samu a kommunista rendszer romániai bukása után jelentős szerepet vállalt az erdélyi magyar tudományos akadémia szerepét betöltő Erdélyi Múzeum-Egyesület újraszervezésében és újraindításában, melynek először alelnöke, majd 1994 és 2002 között, két cikluson át, elnöke volt.
Életművét meghatározta a szülőföld iránti hűség: szociográfiai munkái, jeles személyekkel készített interjúi, szerkesztett kötetei, elméleti és gyakorlati tevékenysége szűkebb pátriája, Erdély iránti föltétlen ragaszkodását fejezték ki, és mutatnak irányt a ma embere számára is
- méltatta az EME.
Szakmai tevékenységét, munkásságát számos rangos díjjal és kitüntetéssel jutalmazták Romániában és Magyarországon is.
Megkapta többek között
Munkásságával, szakmai presztízsével jelentősen hozzájárult az erdélyi magyar tudomány fejlesztéséhez. Életműve az erdélyi és egyetemes magyar tudományosság maradandó értéke
- méltatták munkásságát az Arany János-díj átadásakor.
Ezt a díjat a magyar, főként erdélyi származású humán értelmiség szerepének és teljesítményének feltárásáért, valamint több évtizeden át végzett, kiemelkedő kutatómunkájáért kapta. Benkő Samut Kolozsváron, a Házsongárdi temetőben helyezik végső nyugalomra - közölte az MTI-vel a Magyar Művészeti Akadémia, amely saját halottjának tekinti a tudóst.