Az új Ptk. hatása a csődtörvényre (3. rész): a kezes felelőssége
![dr. Juhász László, ügyvéd, Réczicza White & Case LLP Ügyvédi Iroda](https://cdn.origo.hu/2023/12/JyIfRPBmWs9pg6S2GAROp0FOMUpBBEoxvSBQKwREgt8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzVhYzkwMjY3NGNiODQwZWJhZWI0ZGEyNDY0ZDkwMGU1.webp)
Kezesség változatlanul egy vagy több, fennálló vagy jövőbeli, feltétlen vagy feltételes, meghatározott vagy meghatározható összegű pénzkövetelés vagy pénzben kifejezhető értékkel rendelkező egyéb kötelezettség biztosítására vállalható.
A kezesség változatlanul járulékos kötelezettség, azonban a Ptk. lényeges módosítást vezetett be. A Legfelsőbb Bíróság 1/2007. Polgári jogegységi (PJE) határozata a régi Ptk. (rPtk.) szabályait értelmezve kimondta, hogy a kezes ugyanazért a követelésért felel, mint a főadós, és a tartozás jogcíme is ugyanaz, mint a főadós tartozásáé.
Önálló jogcím az új Ptk. szemléletében
Ezzel szemben az új Ptk. szemléletében a kezesi kötelezettség jogcíme önálló jogcím: a kezességvállalás. Ennek a módosulásnak különös jelentősége van mind az elévülés, mind a kezessel szembeni fellépés szempontjából.
A Ptk. a sortartó kezességet szabályozza (melynek lényege, hogy előbb az adóson kell megkísérelni behajtani a követelést), a kezeseket súlyosabban érintő készfizető kezességről csak közvetve szól. Az új rendelkezések szerint létrejött sortartó kezességi szerződés megtartja a sortartási kifogást (6:419.§), azaz a kezes mindaddig megtagadhatja a teljesítést, ameddig a jogosult nem igazolja, hogy a követelést a főkötelezettel szemben megkísérelte behajtani, de az ésszerű időn belül nem vezetett eredményre.
A kötelezett és a kezes együttes perlése továbbra is megengedett. A törvény diszpozitív (azaz eltérést engedő) rendelkezéseiből azonban következik, hogy továbbra is lehet készfizető kezességet vállalni. A Réczicza White & Case LLP Ügyvédi Iroda szakértője hangsúlyozta, ne legyenek aggályaink: a bankok, hitelintézetek élni fognak ezzel a lehetőséggel. Ami újdonság, az az egyszerű kezesség átalakulása bizonyos feltételek esetén készfizető kezességgé.
A Ptk.6:420.§-a ugyanis kimondja, hogy a kezest nem illeti meg a fent említett sortartás kifogás, ha a követelés kötelezettől való behajtása a kötelezett lakóhelyének, szokásos tartózkodási helyének, telephelyének vagy székhelyének megváltozása következtében lényegesen megnehezült.
Nem illeti meg továbbá, ha a jogosult a kötelezettel szembeni egyéb követelése behajtása végett végrehajtást eszközölt a kötelezett vagyonára, és a végrehajtás során a követelés nem nyert kielégítést; vagy a kötelezett csődeljárásban fizetési haladékot kapott vagy ellene felszámolás indult.
A kártalanító kezesség
Az új Ptk. létrehoz egy újfajta kezességet is, amely a kezes számára a sortartó kezesnél kedvezőbb helyzetet teremt: a kártalanító kezességet (6:421. §). Kártalanító kezesség esetén a kezes mindaddig megtagadhatja a teljesítést, amíg a jogosult nem bizonyítja, hogy végrehajtást eszközölt a kötelezett vagyonára, de annak során a követelés nem nyert kielégítést.
(A Réczicza White & Case LLP Ügyvédi Iroda szakértőjével, Dr. Juhász Lászlóval készült sorozat következő részét hamarosan közöljük – a szerk.)