Még mindig sok a gond a termékbemutatóknál
![termékbemutató, nyugdíjasok, edények, edény készlet, lehúzás, átverés](https://cdn.origo.hu/2023/12/z2PN17fT5FhdQ5caYaAyf8mbxysulpj2_xCYCTRWD9I/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U4OTQ1ZGVmYTkzODQwYjM4ZWJhYmY3OGU5NTljN2U5.webp)
A NAIH szerint a vállalkozások sokszor személyre szóló meghívókkal és kéretlen marketinghívásokkal igyekeznek résztvevőket toborozni a rendezvényekre.
Ugyanakkor a hivatal tavalyi vizsgálatában általános tapasztalat volt, hogy a termékértékesítés céljából való adatkezelés körülményeiről nem adtak tájékoztatást, személyazonosító igazolványt, taj-kártyát ellenőriztek, egészségügyi adatokat kezeltek.
Adásvételi szerződés lett belőle
Sokszor az idős emberek a termékbemutatón szembesültek azzal, hogy tulajdonképpen adásvételi szerződés megkötése miatt keresték meg őket.
A hatóság tavaly ellenőrzési terv alapján kiemelt területként vizsgálta a termékbemutatókat, a munkatársaik személyesen is részt vettek ilyen rendezvényeken, és 12 esetben indítottak hatósági eljárást.
Több esetben milliós bírságokat szabtak ki termékbemutatókkal összefüggésben - közölte a napokban a NAIH elnöke, dr. Péterfalvi Attila. Megjegyezte: komplex problémáról van szó, és a megoldás is komplexitást követel.
A jogalkotónak lépnie kell
Az eddig lefolytatott eljárások tapasztalatait jelentésben foglalta össze a hivatal, azzal, hogy amíg a döntéshozó, a jogalkotó nem tesz lépéseket, mert nincsenek meg a változtatáshoz szükséges információk, felhívják a termékbemutatót tartó cégeket a törvényes adatkezelés követelményére.
Az idős embereknek is segíteni kívánnak, hogy mire figyeljenek oda, ha ilyen termékbemutatón vesznek részt.
Számos panasz érkezik
Az Origó korábban több ízben is foglalkozott azzal, hogy a bemutatókra sok esetben ingyenes egészségügyi szűrés, utazási ajánlat, akciós kupon vagy, valamilyen ajándék ígéretével hívják meg az embereket.
Az eladás során azonban az értékesítő szinte soha nem hívja fel a figyelmet arra, hogy a termékbemutatón kötött szerződés esetén a fogyasztót indokolás nélküli elállási jog illeti meg.
A termékek sok esetben olyan tulajdonságokkal is felruházásra kerülnek az értékesítők által, amelyekkel nem rendelkeznek, az árak azonban ezekhez túlmisztifikált tulajdonságokhoz igazodnak. Írásbeli szerződés természetesen minden esetben létre jön, annak átolvasására azonban a legtöbb esetben a vásárlás előtt nem kerül sor, így a fogyasztók a tényleges feltételekkel csak otthon szembesülnek.
Az eladás során az értékesítő szinte soha nem hívja fel a figyelmet arra, hogy az üzlethelyiségen kívül kötött (például termékbemutatón) kötött szerződés esetén a fogyasztót indokolás nélküli elállási jog illeti meg.
A fogyasztó az elállási jogát a termék adásvételére irányuló szerződés esetében a termék átvételének napjától, szolgáltatásnyújtásra irányuló szerződés esetén a szerződés megkötésének napjától számított tizennégy naptári napon belül gyakorolhatja.
Az elállási jog gyakorlása
A 45/2014. (II. 26.) kormányrendelet kimondja továbbá, hogy az elállási jogot a szerződés megkötése és a termék átvételének napja közötti időszakban is gyakorolhatja a fogyasztó. További fontos szabály hogy amennyiben a vállalkozás az elállási joggal kapcsolatos tájékoztatási kötelezettségének nem tett eleget, az elállási határidő tizenkét hónappal meghosszabbodik.
Az elállásra irányuló szándékát a fogyasztónak írásban kell bejelentenie, igazolható módon. A fogyasztók számára segítségül a jogszabály melléklete tartalmaz egy elállási nyilatkozat mintát is, így a legkézenfekvőbb ezt a mintát használni, és javasolt a levelet ajánlott tértivevényesen postára adni, vagy az elküldött e-mail másolatát lementeni.
Tizennégy naptári napon belül
A vállalkozás haladéktalanul, de legkésőbb az elállásról való tudomásszerzésétől számított tizennégy naptári napon belül köteles visszatéríteni a fogyasztó által ellenszolgáltatásként megfizetett teljes összeget, ideértve a teljesítéssel összefüggésben felmerült költségeket is (például: postaköltség).
Ha azonban a fogyasztó kifejezetten a legkevésbé költséges szokásos fuvarozási módtól eltérő fuvarozási módot választott, a vállalkozás nem köteles visszatéríteni az ebből eredő többletköltségeket.