17 ezer katonát küldenek az ukránok a fehérorosz határhoz, az oroszok szerint Ukrajna elutasítja a béketárgyalásokat
2023. január 23. 04:40
Események
![war TOPSHOTS Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/gWuYY6bfYEo6Olgiy1pGgTRaWhOegBMIG2tx-jE7CXQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2EzOTNkNmU0YzRlZTQ5NTI4ODg5NDQ0NDg0MTFhODcw.webp)
Az ukrán hadsereg légvédelmi ágyúja a donyecki régióban található Bahmut városától nem messze
Ukrajnába érkeztek a Marokkó által áprilisban felajánlott tankok. Az afrikai ország még az április végi ramsteni biztonsági találkozón tett ígéretet, hogy átad Ukrajnának 20 db T-72B harckocsit, amiket 1999-ben és 2000-ben szerzett be Fehéroroszországból. A Menadefense híroldal szerint a harcjárművek eddig Csehországban voltak korszerűsítésen.
Boris Pistorius német védelmi miniszter közölte, hogy hamarosan döntés születik a német gyártmányú harckocsik Ukrajnába szállításáról. A német ARD TV-nek adott interjújában elmondta, hogy a kormánynak számos tényezőt kell figyelembe vennie, és az ország nem hozna elhamarkodott döntést.
Ilyen tényezők közé tartoznak a német lakosság biztonságára gyakorolt ??következmények.
A bejelentés azután történt, hogy Pistorius egy német lapnak azt mondta, hogy négy héten belül Ukrajnába látogat.
Annalena Baerbock német külügyminiszter azt mondta az LCI francia műsorszolgáltatónak, hogy Németország nem állna útjában, ha Lengyelország úgy döntene, hogy Leopard 2 tankjait Ukrajnába küldi.
A kérdés azután hangzott el, hogy Pawel Jablonski, Lengyelország külügyminiszter-helyettese január 20-án kijelentette, hogy az ország akkor is elküldheti a tankokat, ha Németország ellenzi azt. Jablonski az RMF FM magánrádiónak nyilatkozva kijelentette, hogy Lengyelország "készen áll egy ilyen lépésre", miután Varsó és más NATO-szövetségesek sürgették Németországot, hogy adjon nekik zöld utat. Azt mondta: „Jelenleg arra törekszünk, hogy Németország ne csak beleegyezzen abba, hogy Lengyelország vagy más országok küldjék el ezeket a tankokat, hanem ő maga is megtegye azt."
Mateusz Morawiecki lengyel kormányfő korábban bírálta Németország vonakodását, mondván, hogy ha az ország nem járul hozzá a Leopard tankok Ukrajnának való átadásához, országa készen áll egy „kisebb koalícióra" olyan országokkal, amelyek mindenképpen elküldik a sajátjukat.
Az ukrán kormány méltatta a korábbi brit miniszterelnök ukrajnai látogatását, mondván: "Az ilyen barátok többet érnek, mint egy tankszázad". Olyan embernek írják le Johnsont, mint aki az első naptól kezdve az ukrán néppel van.
Magyarország területére 2023. január 22-én az ukrán-magyar határszakaszon 4419 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 5458 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 141 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2023. január 22-én 80 ember, köztük 44 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség.
Különleges riportban számol be a BBC egy orosz informatikus hétköznapjairól, aki a tavaly szeptemberben elrendelt mozgósítás elől nem akart külföldre menekülni, inkább bevetette magát az erdő mélyére, és négy hónapja ott húzza meg magát egy sátorban, csak ne kelljen a frontra mennie. A férfi kezdettől fogva ellenezte a háborút, pénzbírságot kapott, és két hetet letartóztatásban is töltött, amikor „Nem a háborúra" feliratú plakátot ragasztott ki lakóháza falára.
A munkáját az erdőben sem hagyta abba. Napelemekkel termeli meg a számítógép működtetéséhez szükséges energiát és egy fához kötött nagy hatótávolságú antennával csatlakozik az internetre. Nem ő az egyetlen a cégénl, aki nem jár be az iroába: kollégái egy része a mozgósítás elől Kazahsztánba menekült, és most onnan dolgoznak.
Felesége nagy szerepet játszik a túlélésében. Háromhetente szállít neki élelmiszert egy leadási pontra, ahol rövid ideig személyesen is találkozhatnak.
Bár maga a férfi nem kapott behívót, elmondása szerint a helyzet folyamatosan változik. Hivatalosan az olyan informatikai dolgozók, mint ő, mentesülnek a mozgósítás alól, de számos jelentés érkezett arról, hogy a hasonló mentességeket figyelmen kívül hagyják a hatóságok.
Az összetartozás napját ünnepelték vasárnap Ukrajnában. 1919. január 22-én írták alá az egyesülési törvényt, amely egyetlen független országgá egyesítette az Ukrajnai Népköztársaságot és a Nyugat-Ukrajnai Népköztársaságot. Ukrajna függetlensége 1919-ben mégis rövid életű volt, mivel a szovjetek hamarosan átvették Ukrajna területének nagy részét.
Az ukrán világkongresszus elnöke, Paul Grod a nap alkalmából kijelentette, hogy idén minden eddiginél jobban egységesek az ukránok szerte a világon. „Ma, Oroszország közel egy éve tartó brutális, teljes körű agressziós háborúja után, az ukránok világszerte egységesek, mint még soha, és félelem nélkül kiállnak családjuk és hazájuk védelmében. Biztos vagyok benne, hogy együtt győztesek leszünk, és felszabadítjuk az összes ukránt, aki Oroszország gyötrelmes megszállása alatt szenved."
Egy 67 éves nő meghalt Harkov keleti régiójában, miután orosz rakéták egy lakóépületet találtak el. Oleh Szinyehubov, megyei kormányzó megerősítette a hírt.
Emmanuel Macron francia elnök nem zárja ki annak a lehetőségét, hogy AMX-56 Leclerc tankokat küldjenek Ukrajnába. Azt mondta, hogy a tankok küldése nem fokozhatja a helyzetet, Franciaország nem veszélyeztetheti a saját biztonságát, és figyelembe kell venni az ukránok hatékony kiképzésének idejét.
„A Leclercekkel kapcsolatban megkértem a hadügyminisztert, hogy dolgozzon a kérdésen. Egyelőre semmi sincs kizárva" – mondta a francia államfő.
A norvég hadsereg főnökének becslése szerint 180 000 orosz katona halt meg vagy sebesült meg a háború során, míg az ukrán oldalon 100 000 katona és 30 000 civil halt meg. Eirik Kristoffersen a TV2-nek adott interjújában közölte a számokat, de nem részletezte, hogyan számolták ki azokat. Független források az adatokat nem hitelesítették.
Oroszország azt állította, hogy előrelépést tett Ukrajna Zaporizzsja régiójában. A délkeleti régió hónapokig tartó patthelyzete után a Moszkvába telepített tisztviselők azt mondják, hogy a front már „mobil", az ukrán hadsereg pedig arról számolt be, hogy 15 település került tüzérségi tűz alá. "A Zaporizzsja irányába tartó offenzív hadműveletek során a keleti katonai körzet egységei előnyösebb területeket és pozíciókat foglaltak el" - közölte vasárnap a védelmi minisztérium.
A spanyol rendőrség felszámolt egy bandát, amely szerintük három illegális dohánygyárat működtetett, ahol ukrán menekülteket dolgoztattak rossz körülmények között. A razziában 27 embert tartóztattak le, 37,5 millió euró értékű dohányterméket, luxusjárműveket, ékszereket és nagy mennyiségű készpénzt foglaltak le.
A gyanú szerint a banda gyárai naponta több mint félmillió doboz hamis cigarettát állítottak elő, amelyeket Spanyolország-szerte és külföldön adtak el. Az ukránok a gyáron belül, zsúfolt konténerekben laktak, hosszú órákon keresztül dolgoztatták őket, de nem mertek elszökni, mert többségük illegálisan került Spanyolországba, és féltek a kitoloncolástól.
Az ENSZ szerint Európa-szerte közel nyolcmillió ukrán menekültet tartanak nyilván, akik Oroszország 2022. februári inváziója óta hagyták el az országot. Több mint 160 000-en regisztráltak Spanyolországban. Novemberben az Európai Parlament törvényhozói arról számoltak be, hogy az ukránok munkaerő-kizsákmányolása egyre növekszik, mondván, helyzetük sürgőssége és a nyelvi akadályok miatt a menekülteket időnként informális és alulfizetett munkára kényszerítették.
Volodimir Zelenszkij elnök megfogadta, hogy Ukrajna nem tolerálja a korrupciót, és megígérte, hogy a közeljövőben kulcsfontosságú döntéseket hoz a felszámolásáról. „Szeretném, ha ez világos lenne: nem lesz visszatérés ahhoz, ami a múltban volt, ahhoz, ahogyan az állami intézményekhez közel álló emberek éltek." Ezt azt követően mondta az ukrán elnök, hogy menesztették az ukrán infrastrukturális, közösségi és területfejlesztési miniszter korrupcióval vádolt helyettesét, akit 400 ezer dollár kenőpénz átvétele közben értek tetten.
Az EU a korrupcióellenes reformokat az egyik kulcsfontosságú követelményévé tette Ukrajna EU-tagságához, miután tavaly megadta Kijev tagjelölt státuszát.
A Wagner- zsoldoscsapat főnöke, Jevgenyij Prigozsin úgy tűnik, hogy a Kremlnél kegyvesztetté válhat, miután nem sikerült csapataival elfoglalnia Bakhmutot - közölte a Háborút Tanulmányozó Intézet.
A nyugat-ukrajnai Lviv régióban is rendkívüli áramszünet van, a régió kormányzója, Makszim Kozytskij a Telegramon azt írta, az áramkimaradások idejét és időtartamát nem lehet megjósolni, a szakemberek túlóráznak, javítják a berendezéseket az alkatrészhiány ellenére.
Annalena Baerbock német hírportálok jelentései szerint az LCI francia hírtelevíziónak vasárnap este nyilatkozva kiemelte, hogy nem érkezett még kérés a szövetségi kormányhoz külföldön értékesített Leopard harckocsik Ukrajnába szállításáról, de ha érkezne, akkor "nem állnánk a kezdeményezés útjába".
Ugyancsak vasárnap Mateusz Morawiecki lengyel külügyminiszter egy nyilatkozatában kijelentette, hogy szükség esetén a német részvétel nélkül szerveznek koalíciót a korszerű páncélosaik egy részét Ukrajnának átadni kész országokból.
Ukrajna 17 200 katonát csoportosított a Fehéroroszországgal közös határnál - közölte a fehérorosz állami határbizottság (GPK) az SZB Belarusz Szegodnya című helyi lap hétfői jelentése szerint.
A cikk szerint a fehérorosz határnál az Európai Unió szomszédos országai és Ukrajna fegyveres alakulatai mintegy 23 500 főt állomásoztatnak. A legtöbbet, 17 200-at Ukrajna, míg Lengyelország 3 700-at.
A testület megállapította, hogy a fehérorosz határ mentén a szomszédos országok folytatják a "vasfüggöny" építését, amely nemcsak helyhez kötött műszaki építményekből és kerítésekből áll, de délen aknamezők is részét képezik. Idén január elsejéig több mint 980 kilométernyi különböző típusú műszaki akadályt építettek ki, ebből Lengyelország 202, Litvánia 553, Lettország 86, Ukrajna 141 kilométernyit - számolt be a határvédelmi hatóság.
Fehéroroszország területén pilóta nélküli repülő eszközökkel is folyik légi felderítés. Az orosz támadás kezdete óta 463 drónrepülést regisztráltak Fehéroroszország államhatára mentén a GPK jelentése szerint.
Korábban Aljakszandr Lukasenka fehérorosz elnök arról beszélt, hogy Ukrajna 15 ezer fős fegyveres alakulatot vont össze Fehéroroszország határánál.
A GPK elnöke, Anatolij Lappo tavaly november közepén arról számolt be, hogy az ukrán biztonsági erők szinte az összes hidat felrobbantották Homel és Mozir települések térségében, és megkezdték az összes hid felrobbantását Volhínia (Voliny) irányában is.
Korábban a határbizottsága azt közölte, hogy a fehérorosz fél válaszlépésként megerősített építményeket emelt, aktívan alkalmaz védelemtechnikai eszközöket, és a munkálatokba bevonta a területi határőrizeti szervek harcászati egységeit is.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter dél-afrikai látogatása során kijelentette, hogy Ukrajna elutasítja a béketárgyalásokat, és minél tovább tart ez, annál nehezebb lesz megoldani a konfliktust – írta a The Guardian.
Lavrov találkozott Naledi Pandor dél-afrikai külügyminiszterrel, akit az ellenzéki pártok és a Dél-Afrikában élő kis ukrán közösség érzéketlennek ítéltek. A dél-afrikai hadsereg február 17-27. között Oroszországgal és Kínával közös hadgyakorlatot tart keleti partjainál.
Oroszország közölte, hogy leminősíti diplomáciai kapcsolatait a NATO-tag Észtországgal, Tallinnt "totális ruszofóbiával" vádolva. Az orosz külügyminisztérium bejelentette, hogy az észt küldöttnek a jövő hónapban távoznia kell, és a két országot nagykövet helyett egy ideiglenes ügyvivő fogja képviselni egymás fővárosában.
Oroszország hétfőn azt is közölte, hogy nem tűztek ki új időpontot az Egyesült Államokkal az Új Kezdet nukleáris fegyverkezési szerződésről folytatott tárgyalásokra, azzal vádolva az Egyesült Államokat, hogy fokozza a feszültséget a két fél között.
A TASZSZ orosz állami hírügynökség jelentése szerint az orosz erők állítása szerint megsemmisítettek egy nagy ukrán lőszerraktárt a Herszon régióban.
Az orosz titkosszolgálat, az SVR azt állította - bizonyítékok bemutatása nélkül -, hogy Ukrajna a nyugat által szállított fegyvereket és lőszert tárolja az atomerőművek területén.
Ukrajna nyugati szövetségeseinek "több száz" harckocsit kellene szállítaniuk ahhoz, hogy Kijev ellentámadást indíthasson az oroszok megszállta területek visszafoglalására - mondta Andrij Jermak, Volodimir Zelenszkij vezérkari főnöke.
Jermak a Telegramon azt írta: a célunk az 1991-es határok visszaállítása és az ellenség megbüntetése, aki meg fog fizetni a bűneiért.
A brit védelmi minisztérium jelentése szerint Valerij Geraszimov orosz vezérkari főnök és újonnan kinevezett ukrajnai parancsnok inkább a katonák megjelenésére koncentrál a harc helyett.
Geraszimov új fegyelmi intézkedéseket vezetett be, szigorúan lépnek fel a nem szabályos egyenruha, a civil járműveken való utazás, a mobiltelefon-használat és a nem szabványos hajviselet ellen - áll a jelentésben.
A legnagyobb gúnyt az a döntés váltotta ki, amely megtiltotta a katonáknak a szakáll viselését, írja a jelentés, ezt a Donyecki Népköztársaság tisztviselői is "bohózatnak" nevezték.
Közben Jevgenyij Prigozsin, a Wagner zsoldos hadsereg főnöke bírálta az orosz katonai vezetést, mondván, hogy "a háború az aktívak és bátrak ideje, nem pedig a simára borotváltaké" - olvasható a jelentésben.
Lettország is csökkenti diplomáciai kapcsolatait Oroszországgal, és február 24-ig tájékoztatja orosz nagykövetét, hogy hagyja el az országot - közölte Edgars Rinkevičs külügyminiszter.
Elmondta, hogy a döntést szolidaritásból hozták Észtországgal, amelyet Oroszország korábban "teljes ruszofóbiával" vádolt, majd közölték az észt követtel, hogy a jövő hónapban távoznia kell. Válaszul Tallin is elküldte az orosz nagykövetet.
Atomerőművek területén tárol Ukrajna nyugati országoktól kapott rakétákat és tüzérségi lőszert - közölte hétfőn Szergej Nariskin, az orosz Külső Hírszerző Szolgálat (SZVR) igazgatója.
"Megbízható adatok szerint az ukrán fegyveres erők a Nyugat által szállított fegyvert és lőszert raktároz atomerőművek területén. Ez vonatkozik az ukrán fegyveres erők számára oly drága, és szűkösen rendelkezésre álló HIMARS rakétákra és külföldi légvédelmi rendszerekre, valamint nagykaliberű tüzérségi lőszerekre is" - idézte Nariskint az SZVR sajtószolgálata.
A kémfőnök szerint 2022 decemberének utolsó hetében Rafalivka állomáson át szállítottak fegyverrel megrakott vasúti kocsikat külföldről a nyugat-ukrajnai határhoz közeli rivnei atomerőműbe.
Nariskin azt állította, hogy Kijev lőszert halmoz fel a létesítményben, és arra számít, hogy az orosz hadsereg, elkerülendő a nukleáris katasztrófát, nem mér csapást az erőművekre.
Öt ukrajnai régióban vezettek be rendkívüli áramszünetet, az ukrán energiarendszerben a fogyasztás növekedésével nőtt az áramhiány - közölte az ország állami áramhálózat-üzemeltetője, az Ukrenergo.
Az elmúlt 24 órában az Ukrajna területen végrehajtott orosz támadásokban 1 civil meghalt, 8 pedig megsebesült.
Orosz támadásokat jelentettek Donyeck, Herszon, Harkov, Szumi, Dnyipropetrovszk, Zaporizzsja és Luhanszk megyékből Ukrajna keleti, déli és északi részén - írja a Kyiv Independent.
A donyecki régióban lévő, ostromlott Bahmuthoz (Artemivszk) közeli két település, Dvoriccsja és Krasznopillja község elfoglalásáról tettek hétfőn bejelentést az orosz katonai hatóságok.
Igor Konasenkov altábornagy, az orosz védelmi minisztérium szóvivője a hétfői hadijelentést ismertetve azt mondta, hogy az önkéntes rohamosztagok légi és tüzérségi támogatással vették be Krasznopillját, az előrenyomulás közben megsemmisítve több mint hatvan ukrán katonát, két páncélozott harcjárművet, három egyéb járművet, két Mszta-B önjáró és két D-30-as vontatott tarackot, valamint egy AN/TPQ-50-es ellentűzradart.
Az Ukrajnától nagyrészt elcsatolt "Donyecki Népköztársaság" megbízott vezetője, Gyenyisz Pusilin hétfőn felkereste Szoledart, amelynek elfoglalását január 14-én jelentette be az orosz hadsereg.
Azt mondta, hogy a város teljesen megsemmisült, amiért az ukrán hadsereget tette felelőssé.
Pusilin azt mondta, hogy a donyecki régióban az orosz erők gyakorlatilag a harci érintkezés hosszában előrenyomulnak.
Közölte, hogy a Bahmut (Artemivszk) melletti Kliscsijivka község körüli meghatározó magaslatok "csaknem teljesen" a Wagner katonai magánvállalat egységeinek ellenőrzése alá kerültek, és elrendelte a felkészülést egy ideiglenes központ létrehozására a Bahmutban maradt civilek befogadására.
Őrizetbe vette a norvég rendőrség a Wagner-csoport korábbi parancsnokát, aki menedékjogért folyamodott az országban. A rendőrség szerint a katonaszökevény illegálisan lépte át a norvég-orosz határt.
A norvég bevándorlási rendőrség közlése szerint Andrej Medvegyev, aki az orosz katonai magánvállalattól, a Wagner-csoporttól szökött el, illegálisan lépett be az országba. A rendőrséget az orosz határőrök értesítették arról, hogy nyomokat találtak a hóban, amelyek arra utalnak, hogy valaki illegálisan lépte át a határt.
Medvegyev azt állítja, hogy félti az életét, és menedékjogot szeretne kapni Norvégiában.
Medvegyev egy orosz disszidens csoport által közzétett videóban elmondta, hogy bármilyen háborús bűncselekményről tanúskodik, és tagadta, hogy bármelyikben is részt vett volna.
A német gazdaságnak 175 milliárd euró kárt okoz Oroszország Ukrajna elleni háborúja az idén az ország egyik legtekintélyesebb gazdaságkutató intézete, a kölni IW hétfőn ismertetett számításai szerint.
A munkaadói érdekképviseletekhez közel álló intézet (Institut der deutschen Wirtschaft Köln) közleménye szerint Oroszország Ukrajna elleni támadása és a háborúval összefüggő gazdasági kockázatok csak az idén a hazai össztermék (GDP) 4,5 százalékának megfelelő 175 milliárd euró veszteséget okoznak Németországnak.
Ez azt jelenti, hogy a háború lakosonként 2000 euró "jóléti veszteséggel" jár Németországban 2023-ban - írták.
Hozzátették, hogy a számításokhoz a háborús helyzetet egy elméleti helyzettel vetették össze, amelyben Oroszország nem ront rá Ukrajnára, és így magas energiaárak vagy termelési nehézségek, "szűk ellátási keresztmetszetek" sincsenek.
Oroszország barátjának nevezte országát a dél-afrikai külügyminiszter hétfőn Pretoriában.
Naledi Pandor orosz hivatali partnerével, Szergej Lavrovval folytatott tárgyalásokat a dél-afrikai fővárosban, majd együtt válaszoltak a sajtó kérdéseire.
A nemrég bejelentett, februárban esedékes dél-afrikai-orosz-kínai tengeri hadgyakorlattal kapcsolatban Naledi Pandor azt mondta, "sikeres tárgyalásokon vannak túl, és a hadgyakorlat tovább erősítheti a három ország között fennálló baráti kapcsolatokat".
Hozzátette: Dél-Afrika értékes együttműködő partnernek tekinti Oroszországot.
Szergej Lavrov azt emelte ki, hogy "kölcsönös igény mutatkozik a felek között a katonai együttműködés továbbfejlesztésére".
Az ukrajnai háborúval kapcsolatos kérdésekre válaszolva elmondta, "Oroszország nem zárja ki az Ukrajnával való tárgyalás lehetőségét, ám meg kell érteni, hogy minél tovább utasítja el ennek lehetőségét a másik fél, annál nehezebb lesz megoldást találni a konfliktusra".
Csehországban 2022 végén 636 282 ukrán állampolgár tartózkodott hivatalos engedéllyel. Két éve, 2021 végén, a Csehországban legálisan tartózkodó ukránok száma 200 ezer körül volt.
A nagyarányú növekedés az orosz-ukrán háborúval áll összefüggésben - jelentette ki hétfőn Martin Vondrásek, országos rendőrfőkapitány sajtóértekezleten Prágában.
2022 végén összesen 1,714 millió külföldi állampolgárnak volt hivatalos tartózkodási engedélye a 10,6 millió lakosú Csehországban, 2021 végén ez a szám 660 849 volt - mutatott rá Milan Majer, az idegenrendészet parancsnoka.
A belügyminisztérium kimutatása szerint az Ukrajna elleni orosz offenzíva kezdete óta 480 804 ukrán állampolgár kapott a cseh hatóságoktól rendkívüli, egyéves tartózkodási engedélyt, amely munkavállalásra, az egészségügyi, szociális és oktatási intézmények, segélyek igénybevételére jogosít fel.
A közelmúltban elfogadott törvénymódosítás szerint az ukrajnaiak egy évvel meghosszabbíthatják ezt a tartózkodási engedélyt.
Nyilvánvaló, hogy Svédország nem várhatja Törökország támogatását a NATO-csatlakozást illetően, miután Stockholm okot adott a szombati "gyalázatos" Korán-égetésre a svéd fővárosban - jelentette ki Recep Tayyip Erdogan török elnök hétfőn Ankarában a kormányzat ülését követő sajtótájékoztatóján.
Az államfő leszögezte: ha Stockholm nem mutat tiszteletet a muszlimok hite iránt, Törökország nem fogja támogatni Svédország NATO-csatlakozását. Senki nem rendelkezik annak szabadságával, hogy más vallások szentségeit megalázza - nyomatékosította.
Múlt szombaton egy, a stockholmi török nagykövetség közelében tartott tüntetésen egy iszlamofób párt vezetője elégette a muszlimok szent könyvét, a Koránt.
A svéd fővárosi hatóságok előzőleg úgy ítélték meg, hogy a svéd alkotmány, valamint a svédországi szólás- és gyülekezési szabadság nem teszi lehetővé a tüntetésnek a közrend nevében történő betiltását.