Helikopterbalesetben meghalt az ukrán belügyminiszter és helyettese
2023. január 18. 04:40
Események
![conflict TOPSHOTS Horizontal orosz ukrán háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/rpQkVWocE0Md2CVsYGlM43ZBFbFsZrQoo669pdSoi2g/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2JkOGZmZjg5M2IyZTRmYTViNWM3MGNkN2M0MGY0MTRi.webp)
Ukrán tüzérek készülnek egy L119 tarackból tüzet nyitni az orosz állások felé a Luhanszk régió frontvonalánál
Befejeződött a műszaki mentés a Dnyipróban rakétatalálatot kapott lakóháznál. A romok alatt már biztosan nem találnak túlélőket. 20 embert eltűntként tartanak nyilván, 15 holttestet még nem azonosítottak. A halottak listáján 45 ukrán szerepel, köztük 6 gyerek, egyikük mindössze 11 hónapos volt. 79 ember ember sebesült meg a támadásban.
5 gyerek maradt árván. Hárman közülük rokonokhoz került, két gyerekek pedig állami gondozásba.
Olena Zelenszka, az ukrán elnök felesége ismertette a davosi Világgazdasági Fórum résztvevőinek az ukrán békeképletet, beleértve az igazságszolgáltatási záradékot, amely az orosz terroristák teljes felelősségre vonását irányozza elő. Férje arra számít, hogy a davosi találkozót követően tovább nő Ukrajna nemzetközi támogatottsága az orosz agresszió megszüntetésére.
Oroszország ukrajnai háborúja valószínűleg "egy ideig még tart", és most van itt az ideje a katonai segélyek fokozásának - mondta az amerikai külügyminiszter. Antony Blinken úgy fogalmazott, hogy a nyugati partnerek eltökélt szándéka, hogy „biztosítsák mindazt az ukránoknak, amire szükségük van ahhoz, hogy visszaszerezzék, amit elveszítettek, és kezelni tudják az orosz agressziót".
Magyarország területére 2023. január 17-én az ukrán-magyar határszakaszon 4587 fő lépett be. A román-magyar határszakaszon belépők közül 5178 fő nyilatkozott úgy, hogy Ukrajnából érkezett. A beléptetettek közül a rendőrség 162 embernek állított ki ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást.
Az ukrajnai háború elől 2023. január 17-én 20 ember, köztük 4 gyermek érkezett Budapestre vonattal - közölte a rendőrség.
Kurt Campbell, a Fehér Ház indo-csendes-óceáni koordinátora szerint Japán a "megfelelő időben" támogatni fogja Ukrajnát. Emlékeztetett, hogy a japán kormány már elítélte Oroszország ukrajnai lépéseit. A szigetország korábban a Nemzetközi Büntetőbíróság elé terjesztette az ukrajnai helyzetet azzal az indokkal, hogy "úgy tűnik, háborús bűnöket követtek el".
Ursula von der Leyen, az Európai Bizottság elnöke felszólította a nyugati szövetségeseket, hogy az Oroszországgal vívott háború elhúzódásával "fokozzák" Ukrajna katonai támogatását. Azt mondta, hogy Ukrajnának szüksége van "minden katonai felszerelésre, amelyet kezelni tud, és ez magában foglalja a fejlett rendszereket is". Megerősítette, hogy jelenleg az Oroszország elleni szankciók tizedik fordulóján dolgoznak, amelyek elsődleges célja a kiskapuk bezárása, és arra összpontosítanak, hogy súlyos következményekkel számoljanak azok, akik megkerülik az Európai Unió szankcióit".
Joe Biden amerikai elnök köszönetet mondott Mark Rutte holland miniszterelnöknek, amiért kitart Ukrajna támogatása mellett. Hollandiát "az egyik legerősebb szövetségesünknek és személyes barátunknak" nevezte. Biden hozzátette, hogy Rutte "nagyszerű személyes szövetséges".
Az Egyesült Államok és Hollandia megállapodott abban, hogy Patriot légvédelmi rendszereket küldenek Ukrajnába.
Oroszország bejelentette, hogy 2023 és 2026 között jelentős változtatásokat hajt végre fegyveres erőiben, és megígérte, hogy az ukrajnai csatatéren több hónapig tartó kudarcok után átalakítja katonai struktúráját.
Az adminisztratív változtatások mellett a védelmi minisztérium közölte, hogy megerősíti haditengerészeti, repülési és stratégiai rakétaerőinek harci képességeit. Dmitrij Peszkov, a Kreml szóvivője szerint a változtatásokat a nyugat által Ukrajnában folytatott „proxyháború" tette szükségessé.
Ukrajna adatai szerint több mint 9000 civil, köztük 453 gyermek halt meg Ukrajnában a tavaly februári orosz invázió óta. Andrij Jermak, az ukrán elnöki stáb vezetője a svájci Davosban tartott Világgazdasági Fórumon kijelentette:
Nem bocsátunk meg egyetlen kínzást vagy gyilkosságot sem. Minden bűnözőt felelősségre vonnak.
Finnország kész támogatni Ukrajnát „ameddig csak szükséges" – mondta Sanna Marin miniszterelnök. „Azt hiszem, az egyetlen üzenet, amit el kell küldenünk, hogy támogatni fogjuk Ukrajnát, ameddig szükséges. Egy év, két év, öt év, 10 év, 15 év" – mondta Marin Davosban.
A brit védelmi miniszter, Ben Wallace csatlakozik lengyel és észt kollégáihoz, hogy utolsó kísérletként nyomást gyakoroljon Németországra, hogy engedélyezze a Leopard 2 harckocsik Ukrajnába küldését . Védelmi források szerint a csütörtöki találkozó célja a németek bátorítása volt, amiért Berlin korábban nem hozott döntést.
Az orosz zsoldos Wagner-csoport volt parancsnoka, aki a múlt héten kért menedékjogot Norvégiában, arról beszélt, hogy „félti az életét". A 26 éves Andrej Medvegyev a Guardiannek adott interjújában azt mondta, hogy Ukrajnában szemtanúja volt Wagner-harcosok meggyilkolásának, akiket saját parancsnokaik azzal vádoltak, hogy nem engedelmeskedtek a parancsoknak.
Egy óvoda és egy lakóépület közelében csapódott a földbe egy helikopter szerda reggel Brovariban, Kijev egyik külvárosában - közölte Olekszij Kuleba, Kijev megye kormányzója.
A tragédia idején gyerekek és óvónők voltak az intézményben, de mostanra mindenkit kimenekítettünk - írta a Telegramon Kuleba.
A politikus tájékoztatása szerint a szerencsétlenségnek vannak áldozatai, de további részletek egyelőre nem világosak.
Vlagyimir Putyin január 18-án beszédet mond Szentpéterváron – közölte az orosz elnök szóvivője, Dmitrij Peszkov.
A washingtoni Hadtudományi Intézet (ISW) szerint Putyin akár egy második mozgósítási hullámot is bejelenthet. Az ukránok hírszerzése korábban már utalt arra, hogy Oroszország újabb 500 ezer sorköteles katonát hívhat be, hogy elérje céljait a háborúban - írja a mandiner.hu
Denisz Monasztirszki ukrán belügyminiszter és helyettese Jevgenyi Enni is meghalt, miután helikopterük lezuhant Kijev közelében.
Szerbia elnöke felszólította Oroszországot, hogy hagyja abba a szerbek toborzását a Wagner-csoportba. Alekszandar Vucsics bírálta az orosz weboldalakat és közösségi médiacsoportokat, amiért szerb nyelvű hirdetéseket tettek közzé, amelyekben önkénteseket hívnak a soraikba. Cáfolta azokat a híreket, amelyek szerint a Wagner-csoport jelen volt Szerbiában, ahol Kreml-barát és ultranacionalista szervezetek támogatták Ukrajna invázióját.
Az Egyesült Királyságban gyártott legmodernebb bionikus protéziseket kap két ukrán katona, akiknek taposóaknák okozta sérüléseik miatt amputálták a karját. Ők az első háborús veteránok, akiket felszerelnek az új Hero Arm-tal – egy 3D-nyomtatott protézissel, amelyet a bristoli székhelyű Open Bionics technológiai vállalat készített. A Hero Arm mozgatható ujjaival lehetővé teszi a tárgyak megfogását és megtartását. Szenzorok vezérlik, amelyeket az alkar izmai aktiválnak.
A kormány becslései szerint Ukrajna legalább 100 000 négyzetkilométernyi területe van tele taposóaknákkal és más fel nem robbant fegyverekkel. Az aknák áldozatai között katonák és civilek egyaránt vannak, köztük sok gyerek, akik gyakran nincsenek tisztában a kockázatokkal.
Izraeli stratégiai fegyverraktárakból szállítanak Ukrajnába lőszert az amerikaiak - jelentette az izraeli média szerdán.
Az Egyesült Államok Izraelben őrzött tüzérségi lőszerkészleteket használ fel Ukrajna fegyverellátására. Noha Izrael következetesen elutasítja Ukrajna kérését fegyverek szállítására, és mindeddig megtagadta a Vaskupola légvédelmi rendszer átadását az Ukrajnának, az országból érkezik amerikai katonai támogatás Ukrajnába az orosz agresszióval szembeni védekezéshez.
Az orosz védelmi minisztérium szóvivője arról számolt be, hogy több nyugati fegyverszállítmányt is sikeresen megsemmisítettek az orosz egységek. Igor Konosenko szerint amerikai M777 tüzérségi rendszereke mellett radarállomásokat is sikerült megsemmisíteni.
Vlagyimir Putyin a leningrádi blokád feloldásának 80. évfordulója alkalmából Szentpétervárra látogatott, ahol a leningrádi védelmi múzeumban háborús veteránokhoz szólt. Az orosz elnök a teljes napot Szentpéterváron tölti, reggel virágokat vitt a háború hőseinek állított emlékműhöz.
Vlagyimir Putyin Szentpéterváron mondott beszédet a leningrádi blokád feloldásának 80. évfordulója alkalmából. Az orosz elnök szerint lehetetlen volt békés úton rendezni az Ukrajnával kialakult helyzetet, mivel az ellenség folyamatos háborús előkészületeket folytatott. Hozzátette, hogy Ukrajnában rengetegen vannak, akik tisztában vannak a jelenlegi helyzettel és értik az összefüggéseket, valamint az ukrán vezetőség cselekedeteinek súlyát.
Az ukrán hatóságok törvénysértő módon lépnek fel az ország legnagyobb felekezete, a kánoni Ukrán Ortodox Egyház ellen, és megsértik a hívők nemzetközi törvényekben szavatolt jogait - jelentette ki Antonyij (Szevrjuk) volokalamszki metropolita, az Orosz Ortodox Egyház külső egyházi kapcsolatok osztályának elnöke online felszólalásában az ENSZ Biztonsági Tanácsának keddi ülésén.
A metropolita szerint Kijev az ENSZ Alapokmányát és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatát és számos egyéb olyan jogszabályt is megszeg, amely a vallásszabadsághoz való emberi jogot garantálja. Közölte, hogy az ukrán parlament elé eddig hét olyan törvényjavaslatot terjesztettek be, amelyek célja a kánoni (korábban a moszkvai patriarkátus alá tartozó) Ukrán Ortodox Egyház jogainak korlátozása vagy felszámolása.
Szergej Lavrov orosz külügyminiszter nemrég arról beszélt, hogy Oroszország készen áll tárgyalni a nyugati hatalmakkal Ukrajnáról, amennyiben komoly szándék mutatkozik eziránt, eddig azonban ez nem történt meg. Hozzátette, hogy az ukrán elnökkel nem lesznek tárgyalások, mivel Zelenszkij többször is kijelentette, hogy nem hajlandó tárgyalni Oroszországgal.
"Zelenszkij teljese mértékben abszurd követeléseket támaszt. Egy 10 pontos tervvel állt elő, amelybe az energetikai és élelmezési biztonságon át az orosz katonák teljes kivonulásán kertszült az orosz háborús jóvátétel kifizetéséig minden szerepel" - emlékezett meg.
Lavrov elmondta, hogy Ukrajnában, akárcsak bármilyen más Oroszországgal határos országban, nem engedhetik, hogy olyan katonai infrastruktúra létezzen, amely fenyegeti Oroszországot, valamint az oroszajkú lakosság elnyomását sem tűrik meg. Hozzátette, hogy a különleges katonai művelet céljai nem a semmiből születtek, hanem legitim orosz biztonsági érdekek mentén jöttek létre.
Oroszország tavalyi költségvetési hiánya a hazai össztermék (GDP) 2,3 százaléka volt, a második legnagyobb a modern orosz történelemben. A deficit a koronavírus-járvány által leginkább érintett évben, 2020-ban volt csak ennél magasabb.
Az orosz pénzügyminisztérium szerdán előzetes számítások alapján azt közölte, hogy a tavalyi költségvetési hiány 3306 milliárd rubel (17 488,74 milliárd forint, 1 rubel 5,29 forint) volt. A november végével záródott tavalyi első 11 hónapban még 557 milliárd rubel többlete volt a költségvetésnek, ami azt jelenti, hogy decemberben, egyetlen hónap alatt 3900 milliárd hiány keletkezett a büdzsében.
Az orosz költségvetés 500 milliárd rubel többlettel zárta a 2021. évet.
A tavalyi bevételek és kiadások egyaránt jelentősen meghaladták a költségvetési törvényben jóváhagyott célokat. A költségvetés bevételei 27 ezer 825 milliárd rubelt tettek ki, ami a tervezett 111,1 százaléka, a kiadás pedig 31 ezer 131 milliárd rubel volt, a tervezett 131,4 százaléka.
Vlagyimir Putyin lehetővé teszi, hogy az orosz védelmi szektorban dolgozók mentesüljenek a részleges mozgósítás alól. Az orosz elnök hozzátette, hogy a már besorozott, de korábban a védelmi szektorban dolgozó emberek problémáját hamarosan orvosolni fogják, ezzel kapcsolatban a napokban jöhet tájékoztatás - számolt be róla az Izvesztija.
A spanyol külügyminiszter szerint kétséges, hogy Spanyolország Leopard típusú harcjárműveket fog szállítani Ukrajnának.
Ez a lehetőség pillanatnyilag nincs napirenden - fogalmazott José Manuel Albares szerdán Davosban a Világgazdasági Fórum találkozóján az Europa Press spanyol hírügynökség jelentése szerint.
A tárcavezető ugyanakkor nem zárta ki, hogy egy későbbi időpontban szállítsanak majd tankokat Ukrajnának. Utalt rá, hogy múlt pénteken tanácskozást tartottak a kérdésről a németországi Ramsteinnél működő amerikai légitámaszponton.
Monasztirszkij 42 éves volt, 2021 nyarán lett belügyminiszter. Első helyettese, Jevhenyij Jenyin, aki ugyancsak 42 éves volt, és Jurij Lubkovics, a belügyminisztérium 33 éves államtitkára szintén életét vesztette.
A Censor.net ukrán portál a belügyminisztériumra hivatkozva jelentette, hogy a balesetnek 18 halálos áldozata van, köztük három gyerek. E forrás szerint 14 felnőtt és 12 gyerek megsérült.
Ihor Klimenko országos rendőrfőnök azt mondta, hogy a halottak közül kilencen a helikopter fedélzetén voltak.
Jurij Ignat, a légierő parancsnokságának szóvivője egy tévéadásban elmondta, hogy a Brovariban lezuhant helikopter az állami katasztrófavédelmi szolgálathoz tartozott.
Kijev megye kormányzója, Olekszij Kuleba közölte, hogy a helikopter egy óvoda és egy lakóház mellett zuhant le. A baleset után robbanás történt, a területen hatalmas tűz ütött ki.
Az Ukrán Biztonsági Szolgálat (SZBU) megindította az eljárást a szerencsétlenség okainak feltárására. Három alapvető verziót vizsgálnak: a repülési szabályok megsértését, műszaki meghibásodást és szándékos cselekményt.
Vlagyimir Putyin szerint az orosz győzelem elkerülhetetlen az orosz nép egységének, bátorságának és hősiességének köszönhetően, valamint a védelmi infrastruktúra munkája miatt. Putyin kijelentette, hogy a győzelem biztosított, efelől nincs kétsége - írja az Izvesztija.
Kanada kétszáz darab Senator típusú páncélozott járművet ad Ukrajnának - jelentette be Anita Anand kanadai védelmi miniszter szerdai kijevi látogatása alatt.
"Ez az új katonai segélycsomag válasz Ukrajna konkrét kérésére ezekre a járművekre vonatkozóan. A segély értéke több mint 90 millió dollár, és az Ukrajnának bejelentett 500 millió dolláros kiegészítő katonai segély részeként érkezik, amelyet Justin Trudeau miniszterelnök 2022 novemberében jelentett be" - idézett a Jevropejszka Pravda hírportál a kanadai kormány által kiadott közleményből.
Hibáznak a nyugati országok, amikor Oroszországot és Kínát egyszerre próbálják meg feltartóztatni - jelentette ki Szergej Lavrov orosz külügyminiszter a tavalyi évet értékelő, háromórás szerdai moszkvai sajtótájékoztatóján.
Lavrov hazugsággal vádolta meg a nyugatiakat, akik azt mondják, hogy nem állnak háborúban Oroszországgal, hanem csak segítenek Ukrajnának helyreállítani területi épségét. Úgy vélekedett, hogy Washington nagyon magasra emelte a tétet, amikor a dominanciája megtartása érdekében törvénytelen módszerekhez folyamodott, és olyan mechanizmusokat semmisített meg, mint a szabadpiac és a magántulajdon sérthetetlensége. Rámutatott, hogy a nyugati elvekkel ellentétes szankciókat Oroszország után hamarosan bármely más olyan állam ellen is bevethetik, amely szintén nem hajlandó teljesíteni "az amerikai parancsot".
Véleménye szerint a NATO és az EU közös nyilatkozata a nyugati politika "apoteózisa" volt, amely szerinte arról szól, hogy ezek a szervezetek készek minden eszközt bevetni az "aranymilliárd" érdekeinek védelmében, és ki akarják szivattyúzni az erőforrásokat a világ többi részéből.
Lavrov eszmefuttatása értelmében míg Hitler a múlt század közepén a "zsidókérdést" próbálta megoldani, a modern amerikai és európai politikusok most az "oroszkérdésnek" fogtak neki; Moszkva stratégiai vereségére törekszenek, és "dekolonizációt" sürgetnek.
"Az Oroszország elleni szankciókat azért hirdették ki, hogy az orosz nép forradalmat hajtson végre, ezt senki sem rejti véka alá. Az arra irányuló kétségbeesett kísérlet, hogy bármilyen eszközzel fenntartsa a dominanciát, megerősíti, hogy Washington megpróbálja megakadályozni a többpólusú világ kialakulását, ami halad a természetes útján" - fogalmazott.
Az ukrajnai "különleges hadműveletet" a Nyugat által Oroszország ellen indított hibrid háborúra adott válasznak nevezte, amelynek céljait Moszkva alapvető érdekei határozzák meg.
"Ukrajnában lehet olyan katonai infrastruktúra, ahogy semmilyen Oroszországgal határos területen sem, amely veszélyt jelent az államunkra, nem lehet diszkrimináció, nem lehet üldöztetés azon honfitársainkkal szemben, akik történetesen az ukrán állam polgáraivá váltak, de meg akarják őrizni nyelvüket, kultúrájukat, a lehetőséget, hogy gyermekeiket ebben a kultúrában neveljék, ahogyan azt az ukrán alkotmány kimondja" - mondta.
A tárcavezető azzal vádolta meg a nyugati hatalmakat, hogy gátolják a béketárgyalásokat Moszkva és Kijev között, valamint arra használják fel Ukrajnát, hogy lerombolják az európai biztonsági rendszert. Mint mondta, nincs értelme kizárólag az ukrán válságról tárgyalni, Moszkva a problémák teljes spektrumáról akar komoly eszmecserét folytatni.
"Úgy már nem lesz, ahogy eddig volt. Már rég megmondtuk: olyan helyzet nem lesz többé, amikor hazudnak nekünk, dokumentumokat írnak alá, és nem hajlandók végrehajtani őket, ahogy ez az EBESZ asztanai nyilatkozata, az Oroszország-NATO Tanács, a Németország, Franciaország és Lengyelország által aláírt, az ukrajnai helyzet szabályozásáról szóló megállapodás, a minszki megállapodások... (esetében történt). Egész idő alatt a szemünkbe hazudtak" - hangsúlyozta Lavrov.
Azt mondta, Moszkva és Peking együttműködése szépen alakul, amely nem egy szövetség, "de erősebb egy szövetségnél. A kétoldalú kapcsolatot bizalom- és tiszteletteljesként jellemezte, olyannak, amely az érdekek egyensúlyán alapul.
Mint mondta, a felek különösen az ENSZ-ben, a Sanghaji Együttműködési Szervezetben és a BRICS-ben, valamint Kína Egy övezet, egy út kezdeményezésén belül koordinálják tevékenységüket, és közös hadgyakorlatokat is tartanak. Hibának nevezte az amerikaiak és az európaiak arra irányuló kísérleteit, hogy Oroszországot és Kínát egyszerre próbálják meg feltartóztatni.
"Az Egyesült Államok ezt egyedül nem tudná csinálni. Nem véletlen, hogy rabszolgává tették Európát, ezt teszik Japánnal, és be akarják vonni Indonéziát, Kanadát, Dél-Koreát. Az Egyesült Államok nem elég erős ahhoz, hogy érvényre juttassa a dominálás, valamint Oroszország és Kína megfékezésének irányvonalát. Ehhez a nyugati tábor teljes mozgósítására van szükség" - fogalmazott.
Elismerte, hogy Kína sokkal mélyebben integrálódott a globalizációs folyamatokba, így ott nehezebb megszabadulni a nyugati befolyástól. A Nyugat azonban Lavrov szerint már olyan feltételeket szabott Tajvannal kapcsolatban, amelyek a kínaiak és a nemzetközi jog szempontjából elfogadhatatlanok, ezért Peking felismerte, hogy a nyugati rendszeren belül maradnia egyet jelent a saját alapvető érdekeinek kockáztatásával.
Kifogásolta, hogy a konszenzuskeresés helyett katonai blokkok jönnek létre, mint például az AUKUS, amelyben Japán a militarizáció felé halad. Ugyanakkor a Nyugat megpróbál éket verni India és Kína közé.