Iszlám vallási és közösségi vezetők elfogadhatatlannak tartanák a támadásokat a legszentebb muzulmán hónap, a november közepén kezdődő ramadán idején, és attól félnek, hogy az esetleg elhúzódó hadművelet kiterjedt, erőszakos tiltakozó megmozdulásokat válthat ki a világ egymilliárd muzulmánja körében. Thaiföldön vasárnap harmincezer ember tüntetett az ország muszlim többségű déli részén az afganisztáni légicsapások ellen. Indonéziának, a világ legnépesebb muzulmán országának külügyminisztere, Hassan Wirajuda az ázsiai és csendes-óceáni országok sanghaji csúcstalálkozóján hívta fel a figyelmet a veszélyekre. Malajziában a legfőbb ellenzéki párt, az Amerika-ellenes tüntetéseket vezető Pánmaláj Iszlám Párt (PAS) újabb megmozdulásokkal fenyegetőzött, de voltak hasonló figyelmeztetések az egyébként katolikus többségű Fülöp-szigeteken is.
A világon Ázsiában él a legtöbb muzulmán. Ilyen felekezetű a 210 milliós Indonézia lakosságának 90 százaléka, Indiában és Pakisztánban 100-100 millió muszlim él, a 130 milliós lélekszámú Banglades lakosságának 87 százaléka és Malajzia 23 milliós népességének a kétharmada is az iszlám híve. Jelentős muzulmán kisebbség él Thaiföldön és a Fülöp-szigeteken is.
A ramadán az önfeláldozás, a megtartóztatás és a vallási elmélkedés hónapja a muzulmánok számára. Az amerikai hadművelet folytatása azonban valószínűleg csak táplálná azoknak a csoportoknak a radikalizmusát, amelyek már most is szent háborúra, dzsihádra szólítanak fel. Az iszlám védelme ugyanis a muzulmánok kötelességének számít, és nem része a ramadán idején szokásos megtartóztatásnak. Az iszlám történelmében számos háborút jegyeztek fel éppen a ramadán idején. A ramadán idén november 17-én fog kezdődni.
A figyelmeztetésekhez hétfőn csatlakozott Pervez Musarraf, az Afganisztánnal szomszédos Pakisztán elnöke is, aki a CNN amerikai hírtévének adott interjújában sürgette a bombázások és a tálibokkal szembeni egyéb támadások leállítását, mire beköszönt a ramadán.