Svédországot elborították a gyerekkatonák és bandaháborúk, most Dánia következik
![gyilkosság,Svédország,nyomozás](https://cdn.origo.hu/2024/07/tk1FLWrYiZAzfo9lZ32CQ8VOS3ViPEMEywAn6-9Eizc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2FiMmUwNGY5ZTAzMDRjM2NiMjBhMzJkMzY5MTY1N2Ew.webp)
Svédország évek óta küzd a csoportos bűnözés ellen, melyekben egyre több gyerek és fiatal vesz részt. A helyzet egyre fenyegetőbb: a bandaháborúk átterjedhetnek Dániára is. A közelmúltban - írja elemzésében a Tűzfalcsoport - több olyan incidens történt, amelyekben svédországi fiatalok próbáltak gyilkosságot elkövetni Dániában.
Koppenhága figyelmeztette a svéd kormányt: eddig és ne tovább!
Svédországot mindig is biztonságos országnak tartották, de a bandaháborúk egyre nagyobb problémát jelentenek a skandináv államban. A csoportos bűnözés – elszigetelt erőszakos összecsapásokkal – túlnyomórészt Stockholm, Göteborg és Malmö egyes kerületeiben fordul elő. 2020-ban a fegyveres halálesetek száma Svédországban 4,6 volt egymillió lakosra vetítve.
Összehasonlításképpen: Európában egymillió lakosonként átlagosan 1,6 ember halt meg lőfegyverek által.
Gunnar Strömmer svéd igazságügyi miniszter szerint 62 ezer ember sorolható az erőszakos bűnbandák tagjaihoz. Dániában a rendőrség 2023 végén 1257 valamilyen bandához köthető embert regisztrált.
A trend mindkét országban emelkedő.
Augusztus közepén a dán főváros rendőrsége erősítést kért egy koppenhágai bandaháború gyanúja miatt. Úgynevezett „látogatási zónákat” is létrehoztak – áll a helyi rendőrség közleményében. Ezekben a zónákban a tisztek szúrópróbaszerűen ellenőrizhetik az embereket és az autókat anélkül, hogy bármilyen konkrét bűncselekmény gyanúja merülne fel. A erősítés és a fokozott ellenőrzés kiváltó oka egy 43 éves férfi agyonlövése volt, amely tragédia augusztus 8-án történt Koppenhágában. Az Ekstra Bladet kutatása szerint jelenleg konfliktus dúl a befolyásos dán Loyal to Familia (LTF) és az LTF korábbi „vezetőségi tagja” által alapított, külföldről irányított renegát banda között. A háborújuk több erőszakos incidenshez vezetett – jelezte a rendőrség. A Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács szerint az
erőszakos bűncselekmények száma elsősorban a 15 és 29 év közötti elkövetők miatt növekszik.
A dán DR műsorszolgáltató szerint Dániában bűnbandák svéd fiatalokat toboroznak a Telegramon keresztül.
A feladatköreik közé tartozik többek között:
● a gránát használata,
● az erőszak,
● a vandalizmus
● és a bérgyilkosságok is.
A DR szerint a bandák minden egyes gyilkosságért 300-500 ezer svéd koronát ajánlanak fiataloknak. Ez körülbelül 30 000-44 000 eurónak, vagyis 10-17 millió forintnak felel meg. A koppenhágai rendőrség korábbi rendőrfelügyelő-helyettese, Jens Møller Jensen „ijesztőnek” és „aggasztónak” nevezi a vonatkozó Telegram-bejegyzéseket. Idén áprilisa óta 25 ilyen eset történt svéd állampolgárok toborzásával Dániában – jelentette a DR.
Peter Hummelgaard dán igazságügyi miniszter „gyermekkatonákról” beszélt a TV2 dán műsorában is: „Az újdonság az, hogy olyan dán bűnözői csoportokkal van dolgunk, amelyek bérgyilkosokat és gyerekkatonákat vásárolnak Svédországból, ahol lehetőség nyílik a feladatok ellátására.”
A szakértők szerint a toborzás a Telegramon kívül néha a Signal, a TikTok vagy az Instagram segítségével is történik.
Július végén lövések dördültek a Nørrebro kerületben, és letartóztattak egy 16 éves svéd állampolgárt. Augusztus 5-én egy 17 éves fiatal hatszor lőtt meg egy 18 éves fiatalt a dán főváros Frederiksberg kerületében. Körülbelül egy héttel később a rendőrség letartóztatott egy 25 éves svédet a Tingbjerg kerületben, aki két kézigránáttal volt felfegyverkezve.
Dánia igazságügyi minisztere, Hummelgaard bejelentette, hogy nyomást fog gyakorolni a svéd kormányra a probléma ellenőrzése érdekében. Svédország eddig viszonylag védtelen volt a csoportos bűnözéssel szemben. A bandaháborúk elleni küzdelemben Ulf Kristersson svéd miniszterelnök tavaly szeptemberben jelentette be, hogy segítségül hívja a katonaságot. Ekkor három ember halt meg kevesebb mint 24 órán belül, feltehetően a rivális bandák közötti vitákban.
Az NZZ szerint a szakértők három okot látják a Svédországban burjánzó banda-bűnözésnek:
● a túlterhelt rendőrséget,
● a túl sokáig "félrenéző" politikát,
● valamint a társadalmi-gazdasági szegregációt.
Túl sokáig elhanyagolták a szociálisan hátrányos helyzetű területek külterületi panellakótelepeit - miközben a magániskolák javulnak, előbbi zónák iskolái egyre inkább forráshiányban szenvednek. Sok fiatalnak pedig nincs kilátása a jövőre iskolai végzettség nélkül és könnyen bandataggá válik.
Néhány évvel ezelőtt Svédország azon európai országok közé tartozott, ahol viszonylag alacsony volt az emberölések száma – idézte fel a korábbi „szép időket” a Svéd Nemzeti Bűnmegelőzési Tanács, a Brå. A szervezet az Igazságügyi Minisztérium égisze alatt működő ügynökség és a büntető igazságszolgáltatási rendszer tudásközpontja. Most azonban felhívták a figyelmet arra, hogy a gyilkosságok aránya nagyon megnövekedett, és mára magasabb, mint sok más országban, mely eddig rosszabbul állt ebben a statisztikában. A svédországi növekedés elsősorban a fegyveres erőszak növekedésével függ össze.
A szervezet statisztikájából az is kiderült, hogy a fegyveres gyilkosságokkal kapcsolatban sok hasonlóság van az elkövetők és az áldozatok között. Nem szokatlan, hogy
a lövöldözésben elhunytakat korábban magukat is gyanúsították hasonló bűncselekményekkel.
Leggyakrabban fiatal férfiakról van szó, és a kutatások azt mutatják, hogy a fegyveres gyilkosság gyanúsítottjai és áldozatai egyre fiatalabbak.
Az ilyen típusú bűncselekmények a rendőrség által szociálisan hátrányos helyzetűnek minősített területekre koncentrálódnak, de az utóbbi időben más helyekre is átterjedtek. Az emberölési kísérlet vagy befejezett gyilkossági kísérlet meggyanúsításának relatív kockázata 3,4-szer nagyobb azok között, akik Svédországban születtek két nem őshonos szülőtől, más csoportokhoz képest. A halálos erőszakkal kapcsolatos feltételezett elkövetőként való nyilvántartásba vétel kockázata nagyobb, mint szinte minden más típusú bűncselekmény esetében.
A Brå korábban két kutatási tanulmányt is publikált a témában, de több év telt el a legutóbbi (2005-ös) tanulmány megjelenése óta, amely az 1997–2001 közötti időszakban regisztrált bűnözésre összpontosított.
Viszont 2001 óta nőtt a Svédországba irányuló bevándorlás, és megváltozott a nem őslakos lakosság összetétele.
A jelenlegi vizsgálat ennek alapján indult, azzal a céllal, hogy frissítse és javítsa a bennszülött és nem bennszülött származású személyek bűnelkövetésére vonatkozó tudásbázist.