Vakon, lábak és kezek nélkül a Mount Everest csúcsán
![Tashi és Nungshi Malik, Mount Everest](https://cdn.origo.hu/2023/12/Jp46sWtnV6P45QemZbOR6nj7IZh8Cmm8WS71jNWiniA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2QwYTg0MzYxYzk1NTQwYThiOGQxNWY1ZjQ4NzU0OTY4.webp)
Sokan egy életet szánnak arra, hogy egyszer felállhassanak a világ tetejére, közben pedig méltatlanul kevés szó esik a magashegyi teherhordókról. A serpa egy tibeti és nepáli népcsoport, a magas völgyekben élnek, és helyismeretüknek, teherbíró képességüknek köszönhetően megkerülhetetlen segítői lettek a különböző Himalája-expedícióknak. Nem véletlen, hogy a Mount Everestre is a legtöbbször két serpa jutott fel, Apa Sherpa és Phurba Tashi Sherpa, mindketten nepáliak, és mindketten 21-szer álltak fent a világ tetején.
Az 1960-ban született Apa Sherpa édesapja akkor halt meg, amikor a fia 12 éves volt. Apa Sherpa otthagyta az iskolát, és magashegyi teherhordó lett, a külföldi hegymászók segítésével szerzett pénzt, hogy eltartsa családját (édesanyját és öt testvérét). A csúcsot 30 évesen, 1990-ben érte el először, utoljára pedig 2011 májusában mászta meg az Everestet. Ma már családjával az Egyesült Államokban él.
Az 1971-es születésű Phurba Tashi Sherpa nem csak a Mount Everestre ment fel a legtöbb alkalommal,
nyolcezres hegycsúcsra is ő ért fel a legtöbbször,
összesen harmincszor (21 Mount Everest, 5 Cso-Oju, 2 Manaszlu, 1-1 Sisapangma és Lhoce). Háromszor mászta meg az Everestet 2007-ben, mind a háromszor egyedül. Ő volt az első, aki megcsinálta azt, hogy a déli oldalról feljutott a csúcsra, majd három nap pihenő után a másik irányból is megmászta a világ legmagasabb hegyét. A 2014-es tragédia után vonult vissza, amikor egy lavina maga alá temetett és megölt 16 nepáli hegymászót.
A nem nepáli vagy tibeti hegymászók közül a legtöbbször, 15-ször az amerikai Dave Hahn jutott fel a csúcsra, oxigénpalack nélkül a nepáli Angrita Sherpa tartja a rekordot (10-szer mászott fel 1986 és 1996 között), a nők közül pedig Lhakpa Sherpa jutott fel a legtöbbször (7).
A hivatalos adatok szerint az új-zélandi Edmund Hillary és a nepáli Tenzing Norgay Sherpa voltak az elsők, akik 1953-ban meghódították a csúcsot.
Több mint húsz év kellett ahhoz, hogy az első nő is feljusson a Mount Everestre, Junko Tabei volt erre képes 1975-ben. A japán hegymászónő 36 évesen döntött úgy, hogy nekivág a világ legmagasabb hegyének, méghozzá ugyanazon az útvonalon, amelyen Hillaryék is feljutottak 1953-ban. Tabeit és társait, a 6300 méteren lévő táborukat elsodorta egy lavina,
a japán hegymászónő hat percre elveszítette eszméletét,
de a serpája kiszabadította őt a hó alól. Tabei nem fordult vissza, 12 nappal később, első próbálkozásra feljutott az Everest csúcsára. Tavaly októberben halt meg rákban.
A téli időszakban a lengyel Leszek Cichy és Krysztof Wielcki volt az első, aki a csúcsra ért még 1980-ban. A legjobb idő május 10. és 30. között van az Everest megmászására, de a csúcson még ekkor sincs fagypont feletti hőmérséklet. Nyáron mínusz 19, télen mínusz 36 fok körül van fent, a lengyelek februárban, helyenként mínusz 42 fokban küzdötték fel magukat a csúcsra.
A gyönyörű hegy, a Gasherbrum kistesó
A Földön tizennégy 8000 méternél magasabb hegycsúcs létezik, mindegyik Ázsiában. A 13. legmagasabb a Gasherbrum II (G2 - 8032 méter). A Karakorum hegység, ahol ez a csúcs is található, szerkezetileg szinte azonos a Himalájával, de a földrajztudomány külön kezeli. A hegyvonulat több mint 60 csúcsa emelkedik 7000 méter fölé, itt található a Föld második legmagasabb csúcsa is, a K2. A Gasherbrum II-t egyébként a Karakorum negyedik hegyének is hívják, innen a K4 elnevezés is. A közhiedelemmel ellentétben egyébként a hegy neve nem fénylő falat jelent, hanem a tibeti balti nyelvjárás alapján a rgasha (gyönyörű) és a brum (hegy) szavakból áll össze. A hegység a sarkvidékek után a gleccserekben leggazdagabb vidék a Földön, a G2 eléréséhez a Föld egyik leghosszabb gleccserén, a 63 km hosszú Baltorón kell végigsétálni. A sziklás út hullámzó morénái között az ember igazán elkezdi megérteni a nagyság fogalmát. A G2-ről sok hegymászó megpróbál feljutni a Gasherbrum I 8068 méteres csúcsára is, ahogy azt szerette volna 2003-ban az a magyar csapat is, amely végül az időjárási viszonyok miatt csak a kisebbik csúcsra tudott feljutni. Ez volt az első magyar hegymászócsapat, amely feljutott a Gasherbrum II-re, ráadásul oxigénpalack használata nélkül. A csapat tagja volt Klein Dávid is, valamint Erőss Zsolt, Mécs László, Nedeczky Júlia és a magyar női magasságrekodot tartó Ugyan Anita, míg egy nappal később a csapat másik fele, Ács Zoltán, Csíkos József, Csollány Katalin és Vörös László ért fel a csúcsra.
Több mint húsz éve nem jutott fel senki oxigénpalack nélkül gyorsabban a Mount Everestre Hans Kammerlandernél. Az olasz hegymászó 1996. május 24-én az északi alaptáborból 16 óra 45 perc alatt ért fel a csúcsra. A 14 nyolcezres hegyből 13-at megmászott, egyedül a Manaszlut nem, mivel ott több barátja is életét veszítette már, ezért nem is próbálkozott a 8163 méter magas hegyen.
Oxigénpalackkal a nepáli Pemba Dorje tartja a rekordot, neki 2004 májusában a déli alaptáborból csupán 8 óra 10 percre volt szüksége ahhoz, hogy megmássza az Everestet. Felállított egy csúcsot 2003-ban is (12 óra 45 perc), de azt három nappal később honfitársa, Lakpa Gelu megdöntötte (10 óra 56 perc).
Pemba Dorje presztízskérdést csinált belőle, vitatta az új rekord hitelességét, a nepáli kormány azonban elismerte Lakpa Geli rekordját.
Pemba Dorje egy évvel később a már említett, egészen elképesztő idővel ért fel a csúcsra, közel három órát javítva az előző rekordon.
Jordan Romero 13 évesen, 10 hónaposan és 10 naposan mászta meg az Everestet 2010 májusában. Az amerikai fiú édesapjával, mostohaanyjával és három serpával ért a csúcsra, előtte egy nepáli lány, az akkor 15 éves Ming Kipa tartotta a rekordot.
Jordan Romero akkor döntött úgy, hogy megmássza a világ legmagasabb hegyét, amikor az iskolában látott egy festményt, ezen földrészek legmagasabb hegyei voltak. Sőt, elhatározta, hogy mind a hét csúcsra felér, ez sikerült is neki. Íme, hogy melyik hegyet mikor mászta meg:
A most 20 éves Romero következő célja, hogy az Egyesült Államok mind az 50 államában eljusson a legmagasabb hegy csúcsára.
A legidősebb mászó
Juicsiro Miura volt, aki ép ésszel felfoghatatlan teljesítménnyel jutott fel a Mount Everestre. Hetven fölött többször is megmászta a hegyet (egyszer 70, egyszer 75 évesen), a rekordot pedig 2013 májusában állította fel, amikor 80 évesen és 224 naposan ért fel a csúcsra.
Mindezt úgy, hogy szívbeteg, és már négyszer műtötték a szíve miatt, valamint medence- és csípőcsonttörést is szenvedett egy síbalesetben. Juicsiro Miura volt az első, aki lesíelt a Mount Everest déli lejtőjén még 1970-ben, erről dokumentumfilm is készült, amely elnyerte az Oscar-díjat. Korábban egyetlen sportvonatkozású film sem kapta meg az akadémiai elismerést.
Miuráéknál ez a fanatizmus családi vonás, hiszen Juicsiro apja ugyanilyen őrült volt, például 99 évesen lesíelt Európa legmagasabb hegyéről, a Mont Blanc-ról.
Erős földrengés rázta meg a Himaláját 2015 áprilisában, amelynek következtében egy gyilkos lavina elpusztította a nepáli alaptábort. Összesen 26 hegymászó és serpa vesztette életét. Ezt követően mintegy 170 hegymászót evakuáltak az alaptáborból, mivel további lavináktól tartottak.
Ebben az évben a rossz időjárás miatt lehetetlen volt feljutni a csúcsra, 41 év után először senki nem mászta meg 2015-ben a Mount Everestet. Pontosabban egy kínai nő feljutott, de az alaptábor fölötti magasságokban helikoptert használt, ez pedig ellentétes a szabályokkal.
Mit láttál a csúcson?
A Broad Peak 8051 méterrel magasodva a tengerszint felé a világ 12. legmagasabb csúcsa. A Karakorum hegység része, Pakisztán északkeleti felén található, a Baltoro gleccser nyugati oldalán a K2 és a Gasherbrum IV. között.
Az első nyugati ember a hegyen feltehetőleg az a T. G. Montgomerie hadnagy volt, aki 1856-ban a környéken tett felmérő útja során a hegység csúcsait elnevezte. Mivel nem ismerte a hegyek eredeti neveit, ezért saját azonosítót talált ki nekik. Így alakultak ki a környező hegyek közismert elnevezései, K1, K2, stb., a Karakorum hegységből adódott a K, a számok pedig a csúcsok sorrendjét jelölik. A K3-nak a helyi nyelvben nem volt elnevezése, ezért később W. M. Conway hegymászó már Broad Peak néven hivatkozott rá, ami széles csúcsot jelent. Az elnevezés igen kifejező, hiszen a csúcsgerinc közel két kilométer széles.
A hegy több csúccsal is rendelkezik, sok hegymászó annak ellenére, hogy csak a mellékcsúcsok egyikére jut fel, már megmászottnak tekinti a hegyet. Épp ezért 1994-ben Hans Kammerlander a csúcson hagyott egy síbotot, amire lila és piros köteleket kötött, és megkérdezte azoktól, akik azt állították, hogy megmászták a főcsúcsot, hogy mit láttak odafent.
Pontos választ tudna adni Klein Dávid társa, Suhajda Szilárd, a Magyar Everest Expedíció tagja, aki 2014-ben sikeresen elérte akkori társával, Varga Csabával a Broad Peak 8051 méteres csúcsát.
Didier Delsalle volt az első, aki egy helikopterrel le tudott szállni a Mount Everest csúcsán 2005-ben, pontosabban egy pillanatra le tudta tenni a speciálisan erre a célra átalakított gépet.
Pem Dorjee és Moni Mulepati voltak az elsők, akik a Mount Everest csúcsán házasodtak össze. Mindketten nepáliak, a férfi másodszor mászta meg ekkor a hegyet, a nő először, viszont Mulepati volt az első olyan nepáli nő, aki nem serpaként ért fel a világ tetejére. A ceremónia meglehetősen szűk körű volt 8848 méteren.
Az első ikerpár, amely megmászta az Everestet, egy női testvérpár volt.
Tashi és Nungshi Malik csupán 18 évesen kezdett el érdeklődni a hegymászás iránt, ehhez képest négy évvel később már kéz a kézben álltak ők ketten a világ tetején. Nem mellékesen megcsinálták a nagy hetest, azaz megmászták a hét kontinens (Észak- és Dél-Amerikát külön véve) legmagasabb hegyeit is.
Serpák segítségével nem lehetetlen küldetés feljutni a világ legmagasabb hegyére, ezt bizonyította például az amerikai Erik Weihenmayer, aki 2001 májusában az első – és máig egyetlen – vak mászóként ért fel a csúcsra.
Az új-zélandi Mark Inglis is kisebb csodát tett, amikor 2006 májusában úgy jutott fel az Everestre, hogy korábban mindkét lábát amputálták. A 6400 méteren található táborban ráadásul
az egyik protézise eltört, szigetelőszalaggal ragasztották meg.
A most 57 éves sportember 2000-ben Sydneyben a paralimpián kerékpározásban az egy kilométeres időfutamban ezüstérmet nyert.
Sudarsham Gautam először 2001-ben azzal vált híressé, hogy Katmanduban kezek nélkül vezette az autóját, az erről készült videót több millióan látták. Az amputált karú nepáli férfi eldöntötte, hogy megmássza az Everestet, és – bár jelentős segítséggel ugyan, de – ez sikerült is neki 2013 májusában, méghozzá úgy, hogy nem használt protézist.
A 2013-ban elhunyt Erőss Zsolt a Mount Everestet 2002-ben oxigénpalackkal megmászta, 2010-ben egy baleset miatt amputálni kellett a jobb lábát, műlábbal már nem tért vissza az Everestre. Ellenben megmászta a 8516 méter magas Lhocét, és társával, Kiss Péterrel feljutott a 8586 méteres Kancsendzöngára is, de már nem értek vissza táborba.
Földöntúli teljesítmény vakon vagy amputált kezekkel, lábakkal felmászni az Everestre, ám a
fenti rekordok szinte mindegyike oxigénpalack használatával született
(amelyik nem, azt külön kiemeltük). Amire azonban Klein és Suhajda készül, azt nem lehet egy napon említeni azzal, amikor a mászók oxigénpalackot használva és serpák segítségével mozognak a hegyen.
Ők lehetnek az első magyarok, akik oxigénpalack és magashegyi teherhordók nélkül jutnak fel.
„Nem a rekordok miatt csináljuk – oszlatta el a kétségeket az Origónak Klein. – Ha már más magyarok is feljutottak volna oxigénpalack nélkül, mi akkor is nekivágnánk. Úgy tervezzük, hogy együtt lépünk fel a csúcsra, de ha valami miatt csak az egyikünk, mondjuk Szilárd jut fel, akkor is sikeres lesz az expedíció, és ugyanolyan őszintén fogok neki örülni.”
A Magyar Everest Expedíció 2017 márciusában indul, és körülbelül két hónapig fog tartani.