Ha nem jégbe fagyott birodalmi lépegető, akkor mi lehet ez?
![Svalbard, globális magtár, megőrzés](https://cdn.origo.hu/2023/12/aCcrKM3Mlgfn4UdUWlc5PTH_O0uXccykw-JfNNipIgw/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2ZhMWQ3ZjRhZTVhZDRiM2I4YTMyOGEwZTU0NmI4Nzg1.webp)
A Norvégia és az Északi-sark közt félúton található Spitzbergák Nemzetközi Magbunker valószínűleg a Föld egyik legbiztonságosabb helye. 2006-ban kezdték építeni azzal a céllal, hogy legyen egy olyan tárolóhely, amely az emberiség összes élelmiszernövényéből tartalmaz vetőmagokat.
A bankot 2008-ban adták át, és az első év végére már 400 ezer féle magmintát tároltak benne. 2013 márciusára ez a szám 770 ezerre nőtt, vagyis öt év alatt közel megduplázódott az itt őrzött növényfajták száma.
A magbank azonban még közel sem telt meg, ugyanis akár 4,5 millió féle vetőmagot képesek itt tárolni. A -18 Celsius-fok pedig biztosítja, hogy az "ítéletnapi széfben", ahogy sokan nevezik, akár 200 évig is eltarthatók legyenek a létfontosságú búza-, árpa-, borsó- és egyéb magvak.
A bunkerban három, 27x10 méteres, légmentesen záródó kamra van. Ezekben tárolják a vetőmagokat - mintánként 500 darabot -, ezüstfóliába burkolt konténerekben. Mindhárom kamra egyenként másfél millió minta befogadására alkalmas.
A vetőmagbankokra nem csupán egy esetleges globális katasztrófa miatt van szükség. Már most is szembesülünk azzal a problémával, hogy a haszonnövényfajták sokfélesége rohamosan csökken. Például a 20. század elején még 8000 növényfajtát termesztettek az Egyesült Államokban, 1983-ban pedig már csak 600-at. Mexikóban az 1930-ban feljegyzett kukoricafajtáknak ma csupán 20 százalékát, az 1949-ben Kínában termesztett 10 ezer búzafajta mindössze 10 százalékát termesztik.