Izrael kísérleti atomrobbantást tervezgetett az 1967-es háború előtt
![hatnapos háború](https://cdn.origo.hu/2023/12/25oTwTh1UeiCI936vltubT_srVkmlCyjzQPBibnTLas/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzExMTY3YzI3ZjgyZjQ2NDA4ZDI5YWY5NmFkYWQwYmU3.webp)
Az izraeli-amerikai történész Jichák Jákov tábornoknak, az izraeli hadsereg kutatóegységének egykori vezetőjének visszaemlékezésére hivatkozott a cikkében. A lakott területektől távoli kísérleti robbantást is magában foglaló, állítólagos "Sámson hadműveletről"
Jakov egy 1999-ben rögzített felvételen beszélt,
amelyet a minap hozott nyilvánosságra a Washingtonban székelő Wilson Központ archívuma.
Az Avner Cohen történész által szerkesztett szövegben Jichák Jákov egy elrettentő célú, korlátozott hatóerejű nukleáris kísérletről tett említést. "Van egy ellenséged, aki azzal fenyeget, hogy a tengerbe űz, és ezt el is hiszed. Ha meg tudod félemlíteni, akkor megfélemlíted"- indokolta a nyugalmazott tábornok a terv kidolgozását.
A tábornok végszükség esetén bevethető, "ítéletnapi" hadműveletként írta le a tervet,
amely a történész szerint inkább egy elméleti lehetőségként merült fel, mintsem valódi, katonai készenléti tervként.
Izrael az 1967-es hatnapos háborúban foglalta el a Sínai-félszigetet. Michael Oren izraeli-amerikai történész viszont teljes egészében elutasította ezt a feltételezést, mondván, az általa megvizsgált sok tízezer korabeli dokumentumban nyomát sem látta ennek.
A korszakot szintén kutató Adam Ráz történész is hasonló álláspontra helyezkedett a Háárecben.
Szerinte, ha volt is efféle ötlet, az nem jutott el Lévi Eskol akkori miniszterelnökig,
és egyértelműen nem tekintettek rá operatív, megvalósítható tervként.
Ráz erős fenntartással kezeli Jichák Jákov visszaemlékezését. Szerinte 1967-ben Izraelnek még nem is állt rendelkezésére megfelelő nukleáris eszköz egy esetleges kísérleti robbantáshoz, ráadásul Izrael villámgyors győzelme hatvanhétben fölöslegessé is tette ezt.
Noha a Sámson tervvel kapcsolatban eltérnek egymástól a történészi vélemények, a háború ötvenedik évfordulóján abban megegyeznek a kutatók,
hogy kitörésében kulcsszerepet játszott a Dimonában, a Negev-sivatagban felépített izraeli atomlétesítmény lerombolására tett kísérlet,
illetve védelme.
A háború előtt egyiptominak vélt gépek több berepülést hajtottak végre Dimona fölött. Isabella Ginor és Gideon Remez szerzőpáros tíz évvel ezelőtt megjelent kutatása viszont azt állította, hogy valójában szovjet pilóták ültek a felderítő gépekben.
Dimona település mellett, a Negev sivatagban az ötvenes évek végén építették fel az atomlétesítményt,
amelyről hosszú ideig azt állították az izraeliek, hogy textilgyár.
Dimonában van a két izraeli atomreaktor egyike.
Izrael vezetése arról soha nem adott tájékoztatást, hogy a létesítményben pontosan milyen tevékenység folyik, ezért sokan azt valószínűsítik, hogy ott atomfegyvereket fejlesztenek és gyártanak. Izrael egyes találgatások szerint mintegy 200 nukleáris robbanótöltettel rendelkezik. Ezt a kormány soha nem erősítette meg, de nem is cáfolta.