Pusztító kitörés volt a szomszédos csillagrendszerben
![A fler illusztrációja](https://cdn.origo.hu/2023/12/VjU8nMWzfh_Z7j11LA5iTPtny0rOhiAx_ogjvqYi2W4/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2EwMDg3NjBhNTlhNDQ0NThhNzIzNjBkYTNjMGYxZDc5.webp)
2017. március 24-e nem volt egy átlagos nap a Proxima Centauri életében – írta a kiadott sajtóközleményben a most megjelent tanulmány első szerzője, Meredith MacGregor. „Nagyon úgy tűnik, hogy a Proxima b-t nagy energiájú sugárzás érte a fler során" – tette hozzá. A csillagfler a csillaglégkör egy korlátozott részének hirtelen, percek alatt történő erős kifényesedése a röntgentartományban és esetleg más hullámhosszokon, amit lassú elhalványulás követ.
Az Astrophysical Journal Letters című szakfolyóiratban megjelent publikáció szerint a márciusi fler alatt a Proxima Centauri 1000-szer fényesebbé vált a szokásosnál. Az ilyen hatalmas erejű csillagtevékenységek lehetetlenné teszik az élet fennmaradását a közeli bolygók felszínén. Tehát hiába kering a Proxima b a lakhatósági zónában (vagyis abban a régióban, ahol létezhet a bolygó felszínén folyékony víz), a flerek miatt nagy valószínűséggel csak egy sivár, élettelen világ lehet.
A Proxima b létrejötte óta eltelt évmilliárdok során a mostanihoz hasonló flerek sokasága elpárologtathatta a bolygó atmoszféráját és óceánját valamint sterilizálhatta a felszínét, ez pedig azt is jelenti, hogy az optimális távolságnál több kell ahhoz, hogy egy planéta felszínén folyékony víz létezhessen"
– mondta MacGregor.
Napunk is produkál olykor egészen erős flereket, azonban ezek eltörpülnek a Proxima Centauri kifényesedései mellett, ami egyébként is sokkal aktívabb központi csillagunknál. Az M-típusú törpecsillagok az univerzum csillagainak leggyakoribb képviselői, és bár rendkívül hosszú ideig léteznek, vannak olyan életszakaszaik, amikor extrém kifényesedések jellemzik őket. Éppen ezért a csillagászok többsége úgy véli, az ilyen típusú törpék körül keringő bolygók alkalmatlanok lehetnek az élet hordozására.
Vannak olyan kutatók azonban, akik úgy gondolják, életük vége felé ezek a csillagok lecsendesülnek. Amennyiben a környező bolygók atmoszférája és mágneses mezője túléli a korai évek fokozott csillagtevékenységét, akkor a későbbiekben talán megindulhat az élet kifejlődése a felszínükön. A Proxima Centauri rendszerére azonban nem ez a jellemző.
Az új kutatás egyúttal azt is megcáfolta, hogy a Proxima Centauri körül kiterjedt porfelhő alakult volna ki.
Valójában szinte teljesen „üresnek" mondható az egész rendszer, ami miatt az egyáltalán nem hasonlít a mi Naprendszerünkre. „Semmi adat nem utal arra, hogy az említett csillagnak olyan gazdag bolygórendszere lenne, mint a Napnak" – nyilatkozta Alycia Weinberger a kutatás társszerzője.
Forrás: Mashable