Több mint kétmillió éve hagyhatták el az emberősök Afrikát
![ősember](https://cdn.origo.hu/2023/12/DhXm52eQsB65nQ8N7WKmIiGGWhuPjKxTmGDV_LyW_Dc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzRjM2M1M2MzNDI0NjRmM2U5OWUxOTg4NGMzOWZmNjA3.webp)
A Kínai Tudományos Akadémia tagja, Csaojü Csu professzor által vezetett régészcsoport a korai pleisztocén korból származó számos kőszerszámot talált Sangcsenben, a Kínai Lösz-fennsíkon.
A legősibb szerszám 2,12 millió évvel ezelőtti lehet,
vagyis 270 ezer évvel régebbről származik, mint azok az 1,85 millió évvel ezelőtti leletek, csontvázmaradványok és kőszerszámok, amelyeket a grúziai Dmanisziban találtak, és amelyeket eddig az Afrikán kívüli emberi élet legkorábbi bizonyítékainak tartottak.
"Még várat magára, hogy a kőeszközökkel kapcsolatba hozható homininek fosszíliáit is megtaláljuk Sangcsenben, ezért még nem tisztázott, hogy kik készítették ezeket az eszközöket, de beszélhetünk egy nagyon primitív homininféléről" - mondta a professzor.
A hominin az emberelődök hominidae alcsaládjába tartozó törzs, az evolúciós családfa szerint ennek leszármazottja a homo faj. A Kínai Lösz-fennsík 270 ezer négyzetkilométeren terül el.
A tanulmány szerint mintegy 80 kőeszközt találtak túlnyomórészt a fosszilizálódott talaj 11 különböző rétegében,
amelyeket a meleg és nedves klíma alakított.
A leletek között vannak marokkövek, kőbalták, szilánkok, kaparók, hegyek, fúrók, ősi kőszerszámok bizonyítékai.
16 további tárgyat a lösz további hat, hidegebb és szárazabb klímában alakult rétegében találtak meg.
A 17 különböző réteg és a fosszilis talaj csaknem egymillió év alatt formálódott ki.
A leletek arra utalnak, hogy az emberek elődei különböző klimatikus korszakokban népesítették be a Lösz-fennsíkot az 1,2 millió - 2,12 millió évvel ezelőtti időszakban - állítja a tanulmány.
A felfedezésünk azt jelenti, hogy újra kell értékelni, hogy mikor hagyták el a korai emberek Afrikát"
- jelentette ki a kutatásban részt vevő Robin Dennell professzor, az Exeteri Egyetem tudósa.
Michael Petraglia, a jénai Max Planck Intézet régésze, aki nem vett részt a kutatásban, szintén úgy vélte, hogy a felfedezés alapján az emberek elődei sokkal korábban vándoroltak ki Afrikából, mint valaha gondolták.
Nagyon sok idővel azelőtt, hogy a Homo sapiens egyáltalán megjelent volna a Földön.
Egyes tudósok azonban óvatosságra intenek a felfedezéssel kapcsolatban.
Geoffrey Pope, a New Jersey-i William Paterson Egyetem antropológusa elmondta, hogy ő szkeptikus, úgy véli, nem változtat túl sok mindenen a felfedezés. Mint magyarázta: néha a természet is képes úgy formálni a kődarabokat, hogy az kézzel megmunkáltnak tűnik.
A New York-i Stony Brook Egyetem archeológusa, Sonia Harmand szerint viszont a lelet feltalálásának helye lehet "a világ egyik legfontosabb archeológiai helyszíne".
(Forrás: MTI, Nature)