A neandervölgyi ember már tudta, hogyan kell tüzet gyújtani
![neandervölgyi ember](https://cdn.origo.hu/2023/12/QHiK8GblGXTz63Z_5DDs2Zlt8B7-DnJVpTgo9gB6ArU/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2VlMTg3MDYxODE3OTQ5NzQ4YjI0YTdjZDQ2YWY3ZDEx.webp)
A kutatók francia régészeti helyszíneken talált 50 ezer éves szerszámokat, eszközöket vizsgáltak meg és elemeztek.
Az már korábban igazolódott, hogy a neandervölgyi ember használta a tüzet,
de eddig a tudósok úgy gondolták, hogy csak a természetesen keletkezett - villámlásból vagy vulkánkitörésből származó - tüzet őrizték, azt azonban nem tudták, hogyan gyújtsanak maguk tüzet.
A Scientific Reports folyóiratban most publikált tanulmány viszont azt állítja, hogy a neandervölgyiek ismerték a tűzgyújtás technológiáját. Mint írták, a dolgozatban tárgyi leletekkel támasztják alá, hogy a neandervölgyiek rendszeresen, szisztematikusan raktak tüzet.
Tűzgyújtó köveket találtunk, amelyeket a neandervölgyiek használtak"
- hangsúlyozta Marie Soressi professzor a Leideni Egyetem professzora, a tanulmány társszerzője.
A kutatók több tucatnyi mindkét oldalán pattintott kovakövet találtak, amelyeken olyan nyomok maradtak fenn,
amelyek arra utalnak, hogy az eszközt hozzáütögették egy vastartalmú ásványhoz,
olyanhoz mint a pirit, vagy a markazit. A kipattanó szikrát a neandervölgyiek száraz fűvel vagy levelekkel fogták fel és fújták, amíg lángra nem kapott.
Andrew Sorenson, a tanulmány vezető szerzője, a Leideni Egyetem tudósa elmondta:
a vizsgálat kiderítette, hogy a kőszerszámon talált nyomok nem keletkezhettek természetes úton.
"Erre utal, hogy a rajtuk talált barázdák szinte mindig párhuzamosak a szerszám hosszanti tengelyével. Ha a barázdák természetes úton keletkeztek volna, a kő teljes felületén, véletlenszerűen húzódnának" - érvelt. Mint hozzátette: a tűzgyújtás nyomai szabad szemmel is láthatók a szerszámokon.
A tűzgyújtás képessége nagy hatással volt a neandervölgyiek életére. "Ha maguk is tüzet tudtak rakni, akkor tehették, amikor szükségük volt rá, és nem kellett egy csomó többlet tüzelőanyagot gyűjteni, hogy meg tudják őrizni a tüzet.
Ez különösen fontos lehetett a hidegebb időszakokban, amikor a mai Franciaország területét sztyeppe és tundra borította,
és a fakészletek drasztikusan csökkentek" - magyarázta. Sorensen hozzáfűzte: nem lenne meglepve, ha olyan kovakövet is találnának, amely még régebbi, és tűzgyújtásra használták.
Ugyanakkor megjegyezte, hogy a kutatásban feltárt bizonyítékok esetleg vitathatóak. Mint mondta, amit a tanulmányban nyújtottak, az egy "értelmezés", és biztos abban, hogy a vita tovább folyik majd.