Készüljünk: sötét anyag hatalmas vihara közeleg felénk
![Sötét anyag szálai ölelik körül a Földet](https://cdn.origo.hu/2023/12/YlyYigprtGHAzqWQ6n5aFlhR5mtHkneoFS8HolBm_Fk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzc3OTMyYWE4MGM5YjRiZDVhZWI3NDVmMzVkNzkwMjcz.webp)
A sötét anyag a tudomány egyik legnagyobb rejtélye: bár nem látjuk, és közvetlenül nem érzékeljük, gravitációs hatása révén tudjuk, hogy létezik. Láthatatlan, de mivel tömege van, ezért is definiálhatjuk anyagnak. A csillagok és a galaxisok mozgásának segítségével következtethetünk jelenlétére, azok ugyanis jóval gyorsabban forognak, mint azt az általunk jól ismert anyag indokolná, így valaminek még lennie kell ott, amit nem észlelhetünk a hagyományos módszerekkel.
Honnan tudhatják akkor a fizikusok, hogy a sötét anyag viharába csöppenünk? Szerte a Tejútban számos csillagáram létezik. Ezek olyan csillagok halmazai, amik korábban törpegalaxisok részei voltak, de saját csillagvárosunk bekebelezte őket, így most a galaxisunk centruma körül keringenek.
Az egyik különleges csillagáramot, az S1-et még tavaly fedezték fel az Európai Űrügynökség (ESA) Gaia teleszkópjának segítségével.
Ahogy a Naprendszer keresztülhalad a Tejút külső régióin, nagyjából 230 kilométer per másodperces sebességgel száguld át az útjába eső sötét anyagon. A spanyolországi University of Zaragoza munkatársai által megjelentetett tanulmány szerint azonban a tanulmányozott csillagáramban lévő anyag még ennél is gyorsabb – durva becslés alapján 500 kilométer per szekundum sebességű –, így vélhetően könnyebben detektálható műszereink számára.
Természetesen egyelőre halványlila gőzünk sincs, mi is alkotja a rejtélyes anyagot, csupán homályos hipotézisek alapján tapogatózunk a „sötétben”.
Az viszont biztos, hogy az S1 árama át fog haladni a Naprendszerünkön, a sötét hurrikán hipotetikus részecskéit pedig számos detektor keresni fogja.
Persze, hogy mit is kell találniuk a műszereknek, az továbbra is heves viták tárgyát képezi. Gyengén kölcsönható nagy tömegű részecskék (WIMP-ek), gravitációsan kölcsönható nagy tömegű részecskék (GIMP-ek), valamint axionok is felbukkannak a potenciális jelöltek között. A spanyolok úgy gondolják, utóbbi észlelésére van a legnagyobb esély.
A fizikusok úgy vélik, hogy az ismert univerzum anyag- és energiatartalmának 27 százalékát definiálhatjuk sötét anyagként.
Forrás: Cnet