A világ egyik legrégibb mecsetét találták meg Izraelben
![history TOPSHOTS Horizontal](https://cdn.origo.hu/2023/12/rZ7ZSJvWe0hNFcz1F_aSHp2Br3RwKq-HnjFJXnywQho/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2U3NDM4YTI5ZGFmZTQwMTY4NTYxNTg1NWFiZTk3YzU2.webp)
Ez már a második ezen a környéken felfedezett, ősi, az iszlám közel-keleti térhódításának kezdeti korszakából származó mecset az utóbbi években. Egykor egy gyönyörű palotától mintegy 400 méterre délre állt.
Az ásatásokat az Izraeli Régészeti Hatóság (IAA) végezte a térségben folytatott kiterjedt kutatás részeként. A régészek szerint a világ egyik legrégebbi mecsetére bukkantak, s a leletek az i.sz. 7-9. században zajlott fokozatos átmenetről tudósítanak a bizánci kereszténység korától az iszlám vallás uralkodóvá válásáig.
Mintegy három évvel ezelőtt hasonló, szintén ebben a korban épült mecsetet tártak fel a közelben. Az ásatásokat vezető Oren Smueli, Elena Kogan Zehavi és Noah Michael David szerint egymástól nem messze jellegzetes keresztény épületeket, s muszlim jellegzetességeket hordozó építményeket találtak.
"Felfedeztünk egy bizánci korból származó parasztházat, amelyben láthatóan mezőgazdasággal foglalkozó keresztények laktak. Őrtorony is tartozott hozzá, s erős falakkal megépített szobái voltak" - mondták a lapnak.
"Egy közeli dombon viszont teljesen másképp megépített udvarházakat találtunk, melyek körülbelül egy évszázaddal később épültek, a 8-9. században, a korai muszlim időszakban" - mesélték.
"Ezekben valószínűleg muzulmánok laktak, a viszonylag vékony falú, ki nem égetett sártéglákból felhúzott szobák sora mellett egy hatalmas, nyitott udvar volt. Több cserépből épült kemence is állt ott, amelyeket valószínűleg ételek készítésére használtak" - magyarázták a szakemberek. Az udvarház mellett tárták fel 2019-ben az első, ősi vidéki mecsetet ezen a környéken. A második, három évvel később megtalált mecset is hasonló, a négyzet alakú termét szintén Mekka, a muszlimok szent városa felé tájolták.
A Mekka irányába épített fal közepébe félkör alakú fülkét (mihrabot) építettek, s ezek a sajátos építészeti elemek jelzik, hogy mecsetként használták az épületet. Méretei alapján néhány tucat helyi hívőt tudott befogadni.
A mecsettől 400 méterre fekvő egykori gazdag palota is egy központi udvar köré épült. Ebben kőlappal és márványlappal burkolt termek voltak, s a falakat vörös és sárga falfestmények díszítették.
Jólétről tanúskodik többek közt a számos ott talált finoman megmunkált, állatok és növények képeivel díszített edény és üveg töredéke. "A muzulmánok itt fokozatosan vették át az uralmat, miután megörökölték a bizánci korszakot és a keresztény vallást, amely előzőleg évszázadokon át uralkodott Izrael földjén" - nyilatkozták a régészek.
Az államilag finanszírozott tervek szerint déli irányban fejlesztik a beduinok lakta Rahat várost, s munkálatok előkészítésének részeként végzik a feltáró kutatásokat a régészek.