Előzzük meg madaraink pusztulását nagyfeszültségű hálózatokon!
![INOTA oszloptípus, nagyfeszültségű hálózat](https://cdn.origo.hu/2023/12/NgruNbKMxtlMISk3slvEf8flKIJgPvX45_ZwfKr3Ks0/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2E0MjM2ZGQ1NmJhYjRjZThiMmJhZGQzZjAzNTBmZDM5.webp)
Kérjük, aki teheti, vegyen részt idén ősszel egy közös országos felmérésben, annak érdekében, hogy e jelentős veszélyforrásról információink legyenek. Jelentkezni a solt.szabolcs@mme.hu címen lehet.
A jelenlegi műszaki szabvány (MSZ EN 50341-1:2013) már középfeszültségű vonalakon is lehetővé tesz akár 80 ̊C sodronyhőmérsékletet a korábbi 60 ̊C helyett. Ám az egyre növekvő kapacitás igények miatt (amelyeket például a naperőművek, illetve a fosszilis üzemanyagokról történő átállás is generálnak) a 132 kV-os, 220 vagy 400 kV-os hálózatokra tervezett új típusok maximális üzemi hőmérséklete akár 210 ̊C is lehet.
A leülés pillanatában már egy 80 ̊C hőmérsékletű sodrony is okozhat égési sérüléseket a madarak talpán (a beülő madár hiába repül fel azonnal, az égés nyílt sebet, ennek szennyeződése fertőződést, súlyos fájdalmat, szenvedést okozhat, adott madár túlélését veszélyeztetheti).
Az ennél jelentősen magasabb, 180-210 ̊C hőmérsékletű, új technológia szerinti, karbonszál-erősítésű, kompozit-magos ACCC sodrony, ha arra madár ül le, bizonyosan égési sérüléseket okoz, amely az egyed (akár napokkal később bekövetkező) pusztulásához vezet.
Az ACCC típusú sodronnyal, mint hazánkban gyakorlatilag még nem elterjedt technológiával kapcsolatban jelenleg nincs elegendő, megnyugtató információ (sem hazai, sem külföldi tapasztalat) arra vonatkozóan, hogy mekkora kockázatot jelenthet a Magyarországon rendszeresen előforduló, vadon élő madarakra, különös tekintettel védett természeti értékeinkre. Az üzemelő nagyfeszültségű áramvezetők körül kialakuló elektromágneses mező (mind a jelenlegi, mind az ACCC technológiánál) valószínűsíthetően riasztó hatással van a madarakra, de konkrét adatokkal alátámasztott olyan kutatásról nincs ismeretünk, amely egyértelműen bizonyítaná, hogy a madarak egyáltalán nem használják ezeket a vezetékeket. Valószínű, hogy amennyiben az említett riasztó hatás érvényesül, az eltérő mértékű lehet a feszültség nagyságától függően (például lehet, hogy 400 kV-os távvezeték áramvezetőire soha nem szállnak le a madarak, de a 132 kV-os, szintén nagyfeszültségű távvezeték jelenlegi és potenciálisan a későbbiekben ACCC sodronytípusra cserélendő áramvezetőire időnként igen). Az is lehetséges, hogy az egyes madárfajok/csoportok eltérő módon reagálnak az elektromágneses térre, illetve szintén lehetséges, hogy a fiatal madarak jobban ki vannak téve a kockázatnak tapasztalatlanságuk miatt.
Fentiek okán az idei nyárutó-ősz időszakára felmérést szervezünk az Agrárminisztériummal közösen.
Ahol rendelkezünk egy adott vonal feszültségmentes állapotára vonatkozó információkkal (pl. karbantartás miatti lekapcsolás), ott lehetőségünk nyílik annak vizsgálatára is, hogy van-e különbség a feszültségmentes, illetve a feszültség alatt álló távvezeték áramvezető sodronyainak madarak általi használatában. A hálózati engedélyesektől meg is kértük ezeket az információkat, és a MAVIR Zrt-től már meg is kaptuk a nagyfeszültségű vezetékek idei őszre tervezett feszültségmentes állapotának helyszíneit és időszakát, amit csatolok is a felhíváshoz. Mivel a természetvédelmi őrszolgálat is dolgozik a problémakör feltárásán, ahol szükséges, összehangoljuk a munkát a nemzeti parkokkal, hogy egymást jól kiegészítve tudjunk információkat gyűjteni. Aki tud, ismétlő jelleggel is felmérhet azonos oszlopközöket. Ahol a jelentkezés és előzetes egyeztetés alapján felmérő(k) a szolgáltatóktól kapott adatok alapján lekapcsolással is érintett vonalakat tudnak vizsgálni, ott mindenképpen érdemes lekapcsolt és aktív időszakban is elvégezni a felmérést. Ahol mód van rá, célszerű két felmérőnek együtt dolgoznia, hogy sűrűn előforduló eseményeket is dokumentálni tudjanak.
Nincs megszabva minimum felmérendő vezetékhossz, nem kell feltétlenül közlekedni az adott bejáráskor a hálózat alatt, elég egy-egy, adott pontról belátható szakaszt (egy oszlop vonalából 2-2 oszlopközt figyelni, amit még fotózni is lehet. A felmérés augusztustól novemberig koncentrál a problémára. A nagyfeszültségű vezetékek megfigyelési adatait a mellékletként csatolt táblázatban lehet rögzíteni, melyet a jelentkezések alapján megküldünk szerkeszthető változatban is. A felmérések eredményeit tartalmazó táblázatokat
2022. november 15-ig kérjük a szerkeszthető formátumban megküldeni a solt.szabolcs@mme.hu címre, tekintettel arra, hogy az új technológia esetleges veszélyeinek megítélése szempontjából kulcsfontosságú, hogy minél előbb megfelelő mennyiségű, értékelhető adatunk álljon rendelkezésre.
Fontos:
• ha áramvezetőre vagy védővezetőre, esetleg mindkettőre kiülő madarat, vagy madárcsapatot sikerül megfigyelni, annak fényképes dokumentációja lehetőleg történjen meg, az áramvezetőn ülő madaraké mindenképpen. Részben azért, mert a fotó tényszerű bizonyítékként használható, részben mert a kétféle műszaki szerepű sodronyt ülőhelyként használó madarak eltérő ülőhelyválasztásának eset- és egyedszám arányai alapján a potenciálisan veszélyes ACCC sodronytípus várható használatának gyakorisága is becsülhető. A védővezető és az áramvezető sodronyok biztos felismerését és megkülönböztetését elősegítendő, ezek egymáshoz viszonyított térbeli helyzetét, feszültségszint szerint eltérő kialakítását ismerteti a mellékelt műszaki rajzos dokumentum (Nagyfeszültségű 120-750kV-os oszloptípusok) és a feliratozott fotók.
• a sodronyok bármelyikén ülő egy, vagy több madarat ábrázoló, lehetőség szerint legalább kettő fotó úgy készüljön, hogy egyik a madár által ülőhelyként választott sodrony mellett a további sodronyokat és az esetleg közel eső oszlop bizonyos részét is jól azonosíthatóan ábrázolja, a másik pedig a fotó tárgyát képező madárra és szűkebb környezetére fókuszáljon, hogy lehetőleg a faj is jól felismerhető legyen. A madarak vezetékhasználatát dokumentáló fotókat az adatokat tartalmazó táblázatokkal együtt kérjük megküldeni.
Ha rendelkezésre állnak hozzáférhető archív információk, kérjük, hogy a nagyfeszültségű hálózat védő- és/vagy áramvezető sodronyain ülő madara(ka)t ábrázoló, korábbi években készült fotókat, akár videófelvételeket és készítésük helyének, körülményeinek adatait szintén juttassa el a fenti címre.
(Forrás: Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület: https://www.mme.hu/)