Megmutatjuk Magyarország legszebb kilátópontjait
![Csobánc, Tapolcai-medence](https://cdn.origo.hu/2023/12/5fmJ5RfjL5yVM0XdzztuEkAVXwCdmg-awqZ0KdI64gE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBlYzBlZTQzNmUzZjRhZGFiMGFhMWYzZmMyZDhlYmJm.webp)
A Központi-Zemplén szívében magasodó sziklaorom bátran versenyezhet az ország legszebb természetes kilátópontjának járó címért. Az 564 méter magas Sólyom-bérc nemcsak a jégkorszaki kifagyásos formák egyik legtípusosabb hazai előfordulása, de a sziklamászók körében is kedvelt hely. Tetejéről szép időben a távoli csúcsok egyikén Regéc várának romjait is felismerhetjük.
A bércet több irányból is megközelíthetjük. A leglátványosabb útvonal talán az, ha az országos kék jelzés mentén, a védett Nyírjesben álló István-kúti erdészháztól vagy a Kőkaputól indulunk.
Itt április közepétől októberig a Pálházi Állami Erdei Vasút szerelvényei is közlekednek.
Innen vagy Rostalló végállomástól a sárga sáv, majd a Mlaka-réttől a sárga háromszög jelzést követve egy mesés bükkösön keresztül juthatunk el a Sólyom-bércig.
A közelben lévő Nagy-Péter-mennykőnél hasonlóan látványos panorámaélményben lehet részünk, ahonnan észak felé a füzéri várra, a Hegyközre és a Nagy-Milicre nyílik pompás kilátás.
A Bükk-fennsík déli oldalán remek célpont a Tar-kő, amely a maga 950 méterével jócskán a környezete fölé magasodik. A tetején állva az embernek elakad a lélegzete: ameddig a szem ellát ormok, bércek, hegycsúcsok, lábunk alatt a Bükk déli vonulata húzódik, és Egerig, tiszta időben pedig akár a Tokaji-hegyig is ellátni.
A csúcsot egy kellemes túrával a kék jelzésen Bánkútról is megközelíthetjük, de ha rövidebb gyaloglásra vágyunk, akkor az Olasz-kapu parkolójától induló, azonos nevű, mintegy 7 kilométeres tanösvényen juthatunk el a Tar-kőig. A Három-kőtől, illetve a fokozottan védett Őserdő irányából szintén elérhetjük a kilátópontot, ám ha ezt az útvonalat választjuk, ne felejtsük, hogy a jelzett turistaútról letérni tilos.
Budapest közelében, Nagykovácsi határában találjuk a kopár és kerek kúpokból álló, 550 méter magas Nagy-szénást. Sziklagyepes csúcsán, ahol egyetlen fa lombja sem zavarja a kilátást, bámulatos körpanoráma fogad.
Északnyugat felé a Gete, Piliscsaba és a Nagy-Kopasz tömbje uralja a horizontot.
Északra Pilisszentiván, Pilisvörösvár épületei és a Pilis vonulatai húzódnak. Keletre a Kevélyek kettős csúcsa, mögötte a Mátra, valamint a Csúcs-hegy, a Virágos-nyereg és a Hármashatár-hegy triója a meghatározó.
Nyugaton a Kutya-hegyre, délen Nagykovácsi házaira és a mögöttük magasodó Fekete-hegyre láthatunk rá. A bennszülött és maradványfajoknak is otthont adó, a Duna–Ipoly Nemzeti Park Igazgatóság fennhatósága alá tartozó Szénások területe
1995-ben érdemelte ki az Európa Diplomát.
Sok más fokozottan védett ritkaság mellett a világon csak itt él a dolomitlen (pilisi len). A leggyorsabban Nagykovácsiból, a mintegy 2 kilométeres Nagy-szénás tanösvényen közelíthető meg, de az országos kéktúra is felvisz a csúcsra.
A Tapolcai-medence peremén magasodó Csobánc nem a legnagyobb a környék tanúhegyei között, viszont panorámájával és várromjával élmény tekintetében messze megelőzi nagyobb testvéreit, a Badacsonyt és a Szent György-hegyet. Évmilliókkal ezelőtt hazánkat szinte teljes egészében beborította a Pannon-tenger, amelynek mélyén heves vulkáni működés zajlott. A Balaton-felvidék tanúhegyei (Badacsony, Szent György-hegy, Csobánc, Gulács, Tóti-hegy, Haláp) e vulkanikus tevékenység során alakultak ki.
Később, a földkéreg mozgásának hatására létrejött töréseken izzó kőzetanyag ömlött a felszínre, megszilárdult, és mint egy páncél fedte be az alatta megbúvó szigethegyeket, amelyek bazaltburkuknak köszönhetően ellenálltak az eróziónak, és a mai napig itt állnak, tanúskodva az eredeti térszín magasságáról. Innen ered a tanúhegy kifejezés.
A 375 méter magas Csobánc a siklóernyősök és várrajongók kedvence a régióban.
Teteje lapos és kopár, így amellett, hogy eléggé szeles, csodaszép kilátást nyújt a Balatonra és a Tapolcai-medencére. Legegyszerűbben Gyulakesziből, a zöld jelzésen haladva érhetjük el a csúcsot.
A Délnyugati-Börzsöny legmagasabb csúcsa a 609 méter magas Nagy-Sas-hegy. E táj meghatározó felszínformái a kisebb, 400–600 méter magas vulkáni kúpok, amelyek legnagyobbrészt lávakőzetekből állnak. A Nagy-Sas-hegy tetejére elvadult, japán sziklakertre emlékeztető ösvény vezet fel. A csúcson azonban ne számítsunk elragadó kilátásra, mert a sűrű, bozótos erdő szinte mindent eltakar.
Ha viszont visszaereszkedünk a hegyen a Nagy-rétig, annak déli széléről felejthetetlen látványban lehet részünk: a Nagy-Sas-hegy vulkáni kúpjára, a Börzsöny déli hegyeire, a Naszályra és a Visegrádi-hegységre tapaszthatjuk tekintetünket. Nagybörzsöny-Nagyirtáspusztáról a zöld sáv jelzést követve jutunk el a Nagy-rétre, a hegycsúcsra pedig egy kis kitérővel, a zöld háromszögön.
A Turista Magazin 2017. márciusi számában megjelent cikk szerkesztett változata.