Könnyed játék, komoly téttel – Kik rúghatnak labdába?
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/Rm-bucbRCvniAkeeIynTLQAihE3n1ERexmgReLdwTFE/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzdmNzc4MTk2ZGNjYzRlOWM5YjMxMDk1YzRkNDNmY2Vl.webp)
A labdarúgás mint játék is ezer lehetőséget kínál a pénz forgatására. A bukik 5000 az 1-hez adták a szezon elején, hogy a Leicester City megnyeri a Premier League-et – azaz egy angol fontra ötezer fontot fizettek az angol fogadóirodák.
Persze nem csak a szerencsében bízva lehet a fociba fektetni. Az IBT ennek kapcsán összegyűjtötte, hogy miért érdemes, illetve miként lehet befektetőként is beszállni az angol fociba.
Azt, hogy mekkora pénz van az európai labdarúgásban, jól mutatja, hogy az egyik legnépszerűbb és legmagasabb színvonalú bajnokságban, a Premier League-ben miként változott az elmúlt években a tévés jogdíjak emelkedése.
A Premier League közvetítéseit 5,136 milliárd fontért (több mint 2100 milliárd forintért) értékesítették Nagy-Britanniában,
ami 70 százalékkal több, mint a legutóbbi szerződés után járó közvetítési díj – ráadásul ebben az összegben még nincs is benne az a több mint 3 milliárd fontra becsült összeg, amennyiért az Egyesült Királyságon kívül is közvetítik majd az angol bajnokikat.
Az IBT szakírói szerint a legegyszerűbben négyféleképpen lehet befektetni az angol fociba:
A legegyszerűbben valóban úgy lehet hasznot húzni az angol labdarúgás élvonalából, ha klubokba vásárolja be magát a befektető. Persze nem kell egyből Roman Abramovicsot játszani, és megvenni egy egész klubot – ahogy tette azt az orosz milliárdos a londoni Chelsea-vel –, de néhány részvénnyel is lehet ügyeskedni. Például nagyot lehetett az idén kaszálni a Manchester United részvényeivel is, ahogy az az alábbi grafikonból is kiderül:
Az elmúlt két évben a Manchester United részvényeinek értéke 13 és 20 font között mozgott. Miután tavaly decemberben már a csoportkört követően kiesett a MU a Bajnokok Ligájából, a klub részvényei beszakadtak: a decemberi 18 fontról egész januárban zuhant az árfolyam, február közepére pedig 14 font alá csökkent. Ekkor a Premier League-ben is csak bukdácsolt a csapat, de áprilisra összekapták magukat a Vörös Ördögök, és 14 fontról újra 17 fölé erősödött az MU-részvények árfolyama – aki így kalkulált, sokat kereshetett a csapat részvényein.
Az angol portál szakértői szerint szintén érdemes lehet a nagyobb sportszergyárak részvényeibe fektetni, hiszen a Nike, az Adidas, vagy épp a Puma is igen jó befektetésnek tűnik a nyári Európa-bajnokság előtt, ahogy az ezeknek a cégeknek a portékáit árusító sportáruházak is – elég csak belegondolni abba, hogy az Eb előtt jó néhányan vásárolnak majd szurkolói mezeket.
Persze a hazai focirajongókat most nem elsősorban az angol ligában történő események tartják lázban, hisz évtizedes kihagyás után végre
a magyar csapat is ott lesz a 2016-os labdarúgó-Európa-bajnokságon,
amelyet június 10. és július 10. között Franciaországban rendeznek.
Bizonyára sokan utaznak Bordeaux-ba, Marseille-be vagy Lyonba, hogy a helyszínen szurkoljanak a magyaroknak, és lesznek, akik itthonról, a kivetítők vagy a televízió mellől támogatják majd a csapatot.
A hozzáértők persze biztonsággal mozognak a foci világában, sokan talán úgy gondolják, offenzívan kell nekivágni az első meccsnek, mert így meg tudjuk lepni az osztrák sógorokat, Izland ellen pedig nyernünk kellene, hogy a portugálok ellen már felszabadultan játszhassunk. Mások talán pont ellenkező stratégiát tartanának célravezetőnek, de arra, hogy mi a helyes út, csak az élő események adhatnak majd választ.
Ezekben a napokban talán kevesebben gondolnak arra, hogy
a focihoz hasonlóan a megtakarítások kezelésében is érdemes megfelelő stratégiát választani.
Itt különböző utakat választhatunk attól függően, hogy mit tartunk hatékonynak – emelte ki Vasas Norbert, a CIB Bank szenior befektetési szegmensmenedzsere. Egy biztos: a jelenlegi alacsony kamatkörnyezetben mindenkinek érdemes végiggondolnia, hogyan taktikázzon!
Először is, a bankbetétek kamata jelenleg 0,89 százalék (átlagos betéti kamat, 2016. március, az MNB adatai alapján). Ezzel szemben a Budapesti Értéktőzsde vezető részvényindexe,
a BUX 2015 elejétől 2016 májusáig több mint 60 százalékot erősödött,
ami éves 40 százalékos hozamot jelent azoknak, akik ebbe fektetnek.
Persze ez is olyan, mint a foci: ismernünk kell a játékszabályokat ahhoz, hogy játszani tudjunk. Cél, időzítés, eszközök, stratégia, taktika, kockázatvállalás a megfelelő módon, megfelelő időben – ez mind fontos, ha befektetésről van szó.
Első lépésben tisztáznunk kell, mi a célunk. Ezt követően a célhoz rendeljünk hozzá időtávot, hogy tudjuk, mikorra akarjuk megvalósítani. 1-2 hónapon belül szeretnénk befektetésünk eredményét látni, vagy 1-2 éves periódusban is gondolkozhatunk? Esetleg van olyan célunk, amelyet csak évtizedek múlva szeretnénk elérni?
Ha ezt eldöntöttük, jöhetnek az erőforrások, azaz a pénz. Egy már meglévő összeget helyeznénk el, vagy havonta, évente rendszeresen tennénk félre a kiszemelt célra?
Ha ezeket tisztáztuk, akkor már csak a megfelelő kockázatvállalás szükséges – a megfelelő időben. A befektetések piacán ez azt jelenti, hogy a kapzsiságunknak kell megvívnia a félelmeinkkel. Válasszuk egyből a tőkepiacok kínálta lehetőségeket a részvényalapok segítségével, vagy kezdjünk valami mással?
A legjobb megoldás az lehet, ha megosztjuk az erőforrásokat,
és különböző termékeket választunk a céljainktól függően, azaz portfóliót építünk. Választhatunk például olyan megoldást, amellyel rövid távra, gyorsan hozzáférhető, veszteség esélye nélküli befektetésekbe csoportosítjuk a tőkénk 30 százalékát – ilyenek a bankbetétek és a pénzpiaci alapok. Egy másik 30 százalékkal már középtávon gondolkodva választhatunk olyan termékeket, amelyek ingadozhatnak ugyan valamelyest, de emiatt a hozamlehetőségük is nagyobb – ezek a kötvények, kötvényalapok, árfolyamvédett alapok. 40 százalékot tehetünk részvényekbe vagy részvényekbe fektető alapokba, vagyis a támadósorba, amelyektől a jelentősebb hozamgólokat várhatjuk, hosszabb távon gondolkozva.
Így abban az esetben, ha hirtelen úgy adódik, hogy pénzre van szükségünk, akkor az első 30 százalékból bármikor tudunk pénzt kivenni veszteség nélkül, így nem zavarhat a részvénypiaci hullámvasút sem, mert nem a részvényekbe vagy részvényalapokba fektetett megtakarításunkhoz nyúlunk, ha feltétlenül szükségünk van egy adott összegre. Érdekesség, hogy
a BUX index történetében még nem volt olyan 10 év, amikor kevesebb összeggel kellett távozni a kasszától, mint amivel beszálltak az időszak elején a befektetők,
legalábbis, ha a hazai tőzsde havi záróadatait vizsgáljuk.
És akkor még egy gondolat arról, hogy miért fontos a kockázatvállalás. Mint tudjuk, kockázat nélkül nincs nyereség… Ez persze csak részben igaz, ha befektetésről van szó, de lefordíthatjuk úgy is, hogy ha az éves hozamunk 1 százalék, akkor 70 év alatt duplázzuk meg a pénzünket. 3 százaléknál ez már csak 35 év, 9 százaléknál 8 év, 15 százaléknál 5 év. Azaz nem mindegy, hogy nekünk kell dolgoznunk azért, hogy növekedjen a megtakarításunk, vagy ebben a tőkepiacok is segítenek.
Ahogy a focipályán mindig bízhatunk a kapusban, úgy a pénzügyek világában is ott van az alapkezelő, aki az alapokat a tőkepiacok mozgásának megfelelően finomhangolja, így gondoskodva arról, hogy a befektetésünk biztonságban legyen. A banki tanácsadó – akár a futballban az edző – pedig biztosan segítségünkre lesz, hogy a számunkra megfelelő stratégiát kialakítsuk a pénzügyekben is. Érdemes tehát szakértő segítségét kérni, és úgy alakítani a pénzügyeinket, hogy elérhessük kitűzött rövid, közép- és hosszú távú céljainkat is.