A szakszervezetek kötelező bérbarométert akarnak
![Euro dollar és forint pénz bankjegyek és érmék, bankkártyák Euro dollar és forint pénz bankjegyek és érmék, bankkártyák](https://cdn.origo.hu/2023/12/8kHiHIw8g6DwiIa4N_bt_CjXAEsYZQmuf8oAOhClH6w/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzEzZTU4YjBlNWJlYzQ5N2ViMDNlYzU5NjEyYTJlYjQ5.webp)
Országos kampányt indít a nők és férfiak közötti bérkülönbség felszámolására a Magyar Szakszervezeti Szövetség (MaSzSz) – jelentette be Kordás László elnök augusztus 15-én, hétfőn Budapesten, a „Bérkülönbség – nem csak pénz” elnevezésű konferencián.
Elmondta, a MaSzSz megkezdte a felkészülést az őszi bértárgyalásokra, és azt szeretné, ha a nők és a férfiak közötti bérszakadék csökkentéséről is tárgyalnának.
A MaSzSz női tagozatának elnöke, Hercegh Mária kiemelte, az emberi méltóság is sérül azzal, hogy a nők ugyanazért a munkáért nem kapnak a férfiakkal azonos bért. Ez az állapot azért is törvénysértő, mert az alacsonyabb fizetés alacsonyabb nyugdíjhoz is vezet – tette hozzá.
Hercegh Mária kitért arra, hogy már a számokban sincs egyetértés a felek között,
a nők által elszenvedett bérkülönbség nagyságára 3,8-tól 31 százalékig terjedő statisztikák vannak.
A MaSzSz női tagozatának elnöke szerint az elmúlt 26 évben a magyar társadalom és a szakszervezetek is „részt vettek a bérek körüli titkolózásban”, pedig „miért ne lehetne megtudni, hogy egy bizonyos munkakör mennyit ér, mennyit lehet keresni vele”.
Az unióban van arra példa, hogy az álláshirdetéssel együtt a fizetést is kötelező módon fel kell tüntetni.
Ez Magyarországon nincs így, ami hátrányba hozta a munkavállalókat, és diszkriminációhoz vezethet – tette hozzá.
A MaSzSz javaslatcsomagjának fontos eleme egy internetes adatbázis, a bérbarométer, amelyben szerepel a munkakörhöz tartozó átlagos fizetési sáv.
Az adatok feltöltése egyelőre önkéntes, de szeretnék, ha a jövőben a munkáltatók által szolgáltatott adatokat tartalmazná.
Az 50 vagy 250 munkavállaló felett foglalkoztató munkaadóknál legyen kötelező az adatszolgáltatás a bérekről, munkakör és nemek szerint is lebontva, a munkaügyi hatóságoknál legyen ez is egy pont az ellenőrzéseknél, szabályozzák az egyenlő értékű munka fogalmát a kritériumok kialakításával – szorgalmazta Hercegh Mária.
Kordás László szólt arról, hogy a kormány ígérete ellenére az idén is már elfogadott adó- és költségvetési törvény által behatárolt mozgástérben tudják csak érvényesíteni a munkavállalók érdekeit a bértárgyalásokon.
A MaSzSz évek óta szorgalmazza, hogy a minimálbér érje el a létminimumot. A szakszervezet 3 éves bérfelzárkóztatási programot javasolt, ami elől a munkaadók eleinte elzárkóztak, azonban mára már Dávid Ferenc, a Vállalkozók és Munkáltatók Országos Szövetsége (VOSZ) elnöke is 3-5 éves, béremelési, adócsökkentési csomagot szorgalmazott – idézte fel Kordás László.
A MaSzSz szerint
csökkenteni kellene a bérekre rakódó adóterheket, hogy tudjanak bért emelni a vállalkozások,
valamint belátható időn belül egy számjegyűvé kellene tenni a személyi jövedelemadót, legalább az átlag és az az alatt keresők részére – fejtette ki. Úgy vélte, a munkáltatóknak egy olyan, gazdasági növekedést és inflációt meghaladó bérfejlesztést kell vállalniuk, amely során nagyobb rész jut a munkavállalóknak a közösen megtermelt profitból.