Mutatjuk, hányszor próbáltak csalni az élelmiszerrel tavaly Európában
![american culture arrangement autumn backgrounds celebration christmas clove crockery dinner dinner party directly above domestic life food glazed ham ham high angle view holiday honey meal meat no people orange photography pineapple pork roast dinner roas](https://cdn.origo.hu/2023/12/976NRKBkk4FiGrqNFaJKU1FSa2uVhlcTg2fWZ1IMIbQ/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY1ZGQ3ZjJlZGNmODQ4ODk4OGFlNThhYzA2ZWJhMzhj.webp)
2018-ban a tagállamok és Norvégia összesen 234 csalással kapcsolatos kérelmet indított az AAC informatikai eszköz segítségével, amelyből 54 Németországból származott - írja a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara (NAK) a jelentés alapján.
A kérelmek száma 2016-hoz képest (167 darab) jelentős emelkedést mutatott.
A legtöbb kérelem (45 darab) a „hal és haltermékek" esetében történt, amelyet a „hús és hústermékek" (41 darab), illetve a „zsírok és az olajok" (30 darab) követtek. A termékekkel kapcsolatosan a félrecímkézés (42 százalék) a leggyakoribb probléma, amelyet a dokumentációs elégtelenségek (20 százalék) és a nem engedélyezett kezelések, technológiák alkalmazása (13 százalék) követett.
A jelentés példaként az "extra szűz" olivaolajat említi, amely egyrészt szinte folyamatosan a hamisítók célkeresztjében áll, másrészt nincs mindig egységes megfeleltetés a termék kritériumainak előállítói és fogyasztói oldalon. Például a spanyol gyártmányú termékek nem felelnek meg az EU vonatkozó szabványainak, aminek kapcsán tavaly az illetékes tisztiviselők egyeztettek is Madriddal a lehetséges megoldásokról.
A 2013 óta működő rendszer segít felderíteni a határokon átívelő agrár-élelmiszerláncot érintő jogszabálysértéssel járó szándékos csalásokat.
Az önkéntes részvételi alapon működő hálózatban hazánkat a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal (NÉBIH) képviseli.