Ezek a világ legkisebb fővárosai
![Galambok](https://cdn.origo.hu/2023/12/Z2ZcNLTypNMXdYu269IOrkJvF5fNuyCprkXiNcnd3DM/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzkzNTE2ZWMxMjNmYTQ0MmZiZjRlOTVhMGNmYzc5ZTFi.webp)
Ha a világ legkisebb fővárosainak listáját nézzük, talán nem is a győztes a legérdekesebb. Azt ugyanis valószínűleg sokan tudják, hogy Vatikánvárosé az aranyérem, összesen nagyjából 1000 lakossal.
Amivel azonban Vatikánváros világviszonylatban is különleges, hogy az ország lakosságának 100 százaléka a városban él.
Ez persze a Vatikán speciális helyzetéből adódik, ahogy az is, hogy a Vatikán minden állampolgára a katolikus egyház kinevezettje (vagy közvetlen hozzátartozók), akik a kinevezés lejártával el is veszítik az állampolgárságukat.
Az ENSZ adatai alapján a többi szuverén állam esetében a mikroállamok és a kis szigetek fővárosai fértek még fel a legkisebbek listájára, melyek között Magyarországról nézve, igen egzotikus helyek is vannak.
Fontos persze rögzíteni: a "legkisebb" itt nem földrajzi vagy közigazgatási kiterjedésre vonatkozik, hanem a lakosságszámra.
Mint az a Statista alábbi ábráján is látszik, az abszolút lakosságszám tekintetében San Marino számít a második legkisebb fővárosnak 4000 lakossal, míg a harmadik Vaduz (Liechtenstein) lett 5000 fővel. Ahogy látható, a toplistára befutott még Palikir (Mikronéziai Szövetségi Államok), Funafuti (Tuvalu fővárosa), Koror (Palau legnagyobb városa – és korábbi fővárosa), Basseterre (Saint Kitts és Nevis fővárosa), valamint Roseau (a Dominikai Közösség fővárosa).
Ha azonban az egyes országok lakosságának relatív koncentrációját nézzük, akkor Vatikánváros 100 százaléka után Koror (61,4 százalék) jön, majd Funafuti 60,8 százalékkal.
Ez a mutató tehát arról ad felvilágosítást, az adott ország lakosságának mekkora része - aránya - él a fővárosban az állam teljes népességéhez viszonyítva.
Ha a mikroállamokat és a szigeteket nem tekintjük, akkor a legnagyobb arányszámokat Reykjavík (Izland lakosságának 64 százaléka), Montevideo (Uruguay lakosságának 50 százaléka), valamint Ulánbátor (Mongólia lakosságának 48 százaléka) tudhatja magáénak.
A lista másik oldalán azok a fővárosok kapnak helyet, amelyek bár abszolút értelemben hatalmas lakosságszámmal is bírhatnak, de az ország összlakosságához képest relatíve nagyon kevesen laknak bennük. Ez bizonyos esetekben azért van, mert az adott országban célirányosan fővárosnak építettek egy települést, vagy azért, hogy ezzel a város reprezentálja az ország önképét, valamint azért, hogy beruházásokat vonzzon egy kevésbé fejlett térségbe. Ezek közé tartozik például Tanzánia fővárosa, Dodoma, ahol az ország összlakosságának mindössze 0,5 százaléka él, de ugyanez a helyzet Pakisztán fővárosa, Iszlámábád esetében, ahol bár több mint egymillió fő él, ez mégis csupán az összlakosság 0,5 százaléka.
Vannak azonban olyan országok is, ahol azért választottak ki egy fővárost, hogy más nagyvárosok ne versengjenek a címért.
Így lett főváros Ausztráliában Canberra (az összlakosság 1,8 százalékával), vagy az Egyesült Államokban Washington D.C. (1,6 százalék).
Végül vannak olyan fővárosok, ahol globális összevetésben is rendkívül sokan élnek, de egyszerűen az ország összlakossága olyan hatalmas, hogy már csak ezért is nagyon „kicsiknek" számítanak – szigorúan relatív értelemben. Ilyen Peking például, ahol közel 20 millióan élnek, de ez még így is csak a kínai összlakosság 1,4 százaléka. Vagy Új-Delhi a maga 28,5 millió fős lakosságával, ami Indiában mindössze 2,1 százalékos arányt jelent.
A Statista által összeállított lista nem tartalmazza a nem szuverén államokat, illetve azokat az országokat, melyeknek több fővárosa van.
A cikk kiemelt képén: galambok Vatikánvárosban