Parragh László: Erős növekedési potenciálhoz jutnak a dolgozóikat jól megfizető cégek
![bank, banki, utalás, utal, e-bank, elektronikus fizetés, online, vásárlás, stock, stockfotó, illusztráció, illusztrációs](https://cdn.origo.hu/2023/12/GCu8EP8umXZQ0mfdCatK9XEXC4QPgtSpd_aOrzUBJgs/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzBkNTYxNGMyYTRmZTRkM2E4NjA0MDVlMDdmZmE4ZTYy.webp)
Parragh László ezt annak kapcsán mondta, hogy a héten a Versenyszféra és a Kormány Állandó Konzultációs Fóruma (VKF) keretében zajló egyeztetéseken megállapodásközeli helyzetbe jutottak a kormányzati, munkaadói és munkavállalói oldal képviselői, így a jövő évi minimálbér bruttó 200 ezer forintra, a garantált bérminimum pedig 260 ezer forintra emelkedne.
A kamara elnöke felidézte, hogy a minimálbért költségelemnek tekintették a rendszerváltozás után nemcsak Magyarországon, hanem az egész közép-európai térségben is. Az volt a lényeg, hogy minél kevesebbet fizessen a munkaadó. Az MKIK elnöke szerint ez lassan megváltozik és egyre inkább megértik a munkaadók, hogy a minimálbér messze túlmutat a költségelemen.
Az MKIK elnöke példaként említette a nyugat-európai modellt, ahol emelik a béreket kicsivel az infláció fölött, ezzel olyan fejlődést generálnak, ami a cégek versenyképességét javítja.
Parragh László kitért arra is, hogy az MKIK korábbi mérései szerint az erőteljes bérnövekedés nem korlátozta a gazdasági növekedést. Hozzátette ugyanakkor, hogy a bérköltséget tekintve nagy különbségek vannak ágazatok, iparágak között.
A munkáltatói járulékok 4 százalékpontos csökkentésével a munkáltatói teher 13 százalékra csökkenne január 1-jétől, a kisvállalati adó (kiva) kulcsa pedig 11-ről 10 százalékra. Az MKIK elnöke megfelelőnek ítéli ezt az ellentételezést, ami segíti a cégeknél a bérek kigazdálkodását az állami költségvetés működőképességének megőrzése mellett.