A parlament előtt a gazdasági akcióterv - tudósítás percről percre
2010. július 06. 08:40
Az országgyűlés kedden reggel megkezdi az "egyes gazdasági és pénzügyi tárgyú törvények megalkotásáról, illetve módosításáról" címet viselő, Matolcsy György gazdasági miniszter által pénteken benyújtott törvényjavaslat tárgyalását. Ez tartalmazza az Orbán Viktor miniszterelnök által korábban bejelentett gazdasági intézkedések egy jelentős részét, az adórendszeren kívüli foglalkoztatástól kezdve a társasági adó csökkentéséig. Ez az első jelentős törvény, amit már nem fideszes képviselő, hanem a kormány nyújtott be (a javaslatról itt olvashat részletesen).
Kedden folytatják le a képviselők a dokumentumfilmek nyilvánosságáról szóló országgyűlési határozati javaslat részletes vitáját, amelyet a Biszku Béláról, 1956 utáni belügyminiszterről szóló film bemutatásának letiltása miatt nyújtott be L. Simon László és több más kormánypárti képviselő. Napirendre kerül a az Alkotmánybíróság tagjait jelölő bizottság létrehozásáról szóló határozati javaslat, a közbiztonsági törvénycsomag és az ehhez kapcsolódó alkotmánymódosítás is.
Magyarország pénzügyi függetlensége 2008 őszén megszűnt - mondta Matolcsy György gazdasági miniszter, reagálva a jobbikos Gyöngyösi Márton képviselő napiren előtti felszólalására. Gyöngyösi bírálta a kormányt, amiért újabb hitelkeretről tárgyal a Nemzetközi Valutaalappal (IMF), ezzel pedig a képviselő szerint ismét kiszolgáltatja az országot a nemzetközi pénztőke érdekeinek. Matolcsy szerint az az IMF-megállapodás, amit az előző kormány kötött, az egy véágszükségből fakadó, rossz m,egállapodás vol. Az viszont, amit a mostani kormány készül kötni, az támogatni fogja az ország gazdaságpolitikáját, és biztosítja az orzság pénzügyi függetlenségét.
Varju László szocialista képviselő azt kérte számon napirend előtt a kormányon, hogy a választások még mindig nem döntöttek a benyújtott, esetleg már el is bírált uniós pályázatokról. Varju sürgette a kormányt, hogy tejesítse ígéreteit, és támogassa a kis- és középvállalkozásokat, és indítsa el az új támogatási programot, az új Széchenyi tervet. Matolcsy György szerint lesz Széchenyi terv, az indulás dátumának 2011. január 15-ét jelölte meg. A miniszter szerint az előző kormányok letértek az első Széchenyi terv által megszabott útról, és a vállalkozások támogatása helyett "vasba és betonba öntötték" az uniós forrásokat.
Magyarországon egy konzervatív gazdaságpolitikai fordulat indult útjára - jelentette ki a gazdasági törvénycsomag miniszteri bevezetőjében Matolcsy György, aki szerint ennek a fordulatnak az alapgondolata a szabadság. A miniszter szerint ma Magyarországon életünk minden területét korlátok és rácsok akadályozzák a gazdaságot, így az nem tud elég hatékony lenni. Az első és legfontosabb akadály Matolcsy szerint maga az állam, egyrészt a bürokrácia, másrészt a túladóztatás miatt.
Magyarországon olyan gazdasági szerkezet alakult ki az elmúlt években, ami döntő mondon korlátozza a mozgásterünket - momdta Matolcsy, aki szerint az államadósság szintje önmagában akadály. Akadály az is, hogy a bruttó hazai termék nyolc százalékát éri el az az összeg, amit a külföldi befektetők kiutalnak az országból - mondta a miniszter, aki szerint korlátot jelent az alacsony fogalalkoztatás is. "Magyarország egy versenyképességi zuhanást élt át az elmúlt évek tökéletesen elhibázott gazdaságpolitikájának következtében" - jelentette ki Matolcsy.
"A hibás liberális felfogás sok helyen a szabadosság felé terelte, de sok helyen van jelen szabadsághiány is" - mondta Matolcsy, aki példaként említette, hogy valaki a saját, adózott jövedelméből nem adhat bért egy kisegítő munkásnak, vagy nem adhatja át jelentős terhek nélkül a családtagjának. A szabadságot korlátozta a miniszter szerint az is, hogy egy beruházáshoz 57 engedélyt kellett beszerezni.
Még mindig sokan hiszik, hogy csaka profit számít, az erkölcs nem - modnta Matolcsy, aki szerint a Magyarországon uralkodó felfogás is korlátozza a gazdaság szabadságát. "Mi magyarok azt hisszük, hogy mindenkinek meg kell felelnünk" - mondta a miniszter, aki szerint véget kell a magyarok megfelelési kényszerének, ami szintén behatárolja a lehetésegiek. Szintén ilyen korlátként említette a kishitűséget, amit szerinte a gazdasági akcióter fel kíván számolni. "Úgyis sikerül" - jelentette ki a gazdasági miniszter.
Az első akcióterv alkalmas arra, hogy elondítsa a gazdasági fordulatot, mert egyszerre hat a fejekre és a valóságra - jelentette ki Matolcsy, aki ezzel be is fejezte miniszteri expozéját.
Előkészítetlennek, meggondolatlannak és részben alkotmányellenesnek ítéltük a törvényjavaslatot, amelyben sehol nem találtuk a radikális adócsökkentést - mondta a gazdasági bizottság kisebbségi véleményét ismertető MSZP-s Gúr Nándor. A képviselő szerint a kormány elképzeléseiben nincs jelen a szolidaritás, és azoknak ad, akiknek amúgy is van.
Ez csak az első lépés - mondta Gúr adócsökkentést hiányoló felvetésére a fideszes Ékes József, aki a költségvetési bizottság többségének véleményét ismertette. Szerinte a törvény nem előkészítetlen, a 29 pontot már mindenki ismerte, és annak megvalósítását azt mindenki nagyon várta.
Nagyon súlyos aggályaink vannak a törvényjavaslattal kapcsolatban - mondta a költségvetési bizottság kisebbségi véleményét ismertető Veres János szocialista képviselő, korábbi pénzügyminiszter. Veres szerint elfogadhatatlan az az alkotmánymódosítás, amely lehetővé tenné, hogy visszamenőleges hatállyel adóztassanak meg már felvett jövedelmeket.
A beruházások engedélyezésének könnyítése azt is jelenti, hogy elveszik a civil szervezetek beleszólási jogát, így nem tudják majd megakadályozni az olyan projekteket, mint például a sávolyi motorpálya - mondta Ertsey Katalin LMP-s képviselő, a fogyasztóvédelmi bizottság kisebbségi véleményének ismertetője. Példaként azt említette, hogy most is van befektetői csoport, amely hatemeletes házakat tervez a Balaton partjára, és ezt a törvénymódosítás miatt a helyi egyesületek nem tudják majd megakadályozni.
"Hogy zajlik ma a beruházások engedélyezése? A mérnökújságban olvastam hogy egy 10 kilométeres bicikliutat 454 nap alatt engedélyeztek" - érvelt az eljárások egyszerűsítése mellett a KDNP-s Nagy Andor, a fenntartható fejlődés bizottság többségi véleményének ismertetője. Azt mondta, benne is megfogalmazódott aggodalom, hogy sérülhetnek a környezetvédelmi szempontok, de szerinte ezt a törvényjavaslat megfelelő módon rendezi.
A hatósági eljárások egyszerűsítésének szándéka önmagában támogatható - mondta Jávor Benedek, a fenntartható fejlődés bizottság LMP-s elnöke, a kisebbségi vélemény ismertetője, de szerint az elektronikus ügyintézés elterjesztése többet segítene. Jávor is úgy látja, hogy a javaslat kapkodva készült, ellentmondatások vannak benne, és aránytalanul csorbítják a helyi közösségek beleszólását a beruházások engedélyezésébe. A képviselő aggályosnak nevezte, hogy nem lesz kötelező a közmeghallgatás, és 15 napra rövidítik a keresetindítás határidejét.
Az előző kormánytól olyan helyzetet örököltünk, amelyben sem pénzügyi stabilitás, sem gazdasági növekedés nem volt, és az ország nem volt versenyképes - mondta Rogán Antal, a Fidesz vezérszónoka. "Még mi is meglepődtünk, amikor kiderült, hogy mire átadták a kormányrudat, már elköltötték az egész évre szánt költségvetési defficitet" - mondta a képviselő, aki szerint meglepő a helyzet hasonlóságot mutat a 2006-os állapotokkal. Rogán szerint ez a helyzet igényelte az új kormánytól a stabilitás helyreéállítását célzó lépéseket.
Az előző kormány "csapdák sorozatát" hagyta örökül az új kabinetnek - állította Rogán Antal, aki példaként a kilakoltatási moratóriumot említette, amely épp a kormányváltás idején járt le, így a bankok kihasználhatták a köztes időt a lakások elárverezéséhez. Ezt a képviselő szerint "szándékosan hagyták örökül" a mai kormánynak. Ilyen csapdának nevezte a költségvetési törvény megalkotásának szigorítását is, amit még 2008-ban fogadtak el, de csak 2010-ben kell majd alkalmazni.
Óriási nyomás nehezedik a kormányra a bankadó miatt a nemzetközi pénzügyi szervezetek részéről - állította Rogán, aki szerint ezek szervezetek Magyarországon igyekeznek elgáncsolni ezt az adónemet, bízva abban, hogy ha sikerrel járnak, akkor más európai országokban sem vezetik be a hasonló adókat.
A 29 pont és a most beterjesztett törvény nem szolgálja a magyar gazdaság fejlődését - jelentette ki Szekeres Imre, az MSZP vezérszónoka. A képviselő szerint a 29 pont nem más, mint egy rossz válasz a Kósa Lajos és Szijjártó Péter nyilatkozatai miatt kialakult válsághelyzetre. A beterjesztett törvénnyel kiderül, hogy a király meztelen - mondta Szekeres, aki szerint képtelenség egy-két-nap alatt értelmezni és mérlegelni egy ilyen hosszú törvényt.
"Az adótörvények átlépik a jogállamiság határait" - mondta Szekere, aki szerint a legsúlyosabb a visszamenőleges, 98 százalékos adó. Ez szerinte olyan embereket is érint, akik ebben az évben nyugállományba vonultak, nem feltétlenül vezetp beosztásból, de tisztességes fizetéssel. Ők talán már el is költötték a felmentési pénzüket, amit most vissza kellene fizetni.
A bankadót a kormányzat lényegében a lakosságra veti ki - jelentette ki Szekeres, aki szerint előbb-utóbb az emberek is látni fogják, hogy ők fizetik meg ennek költségeit. A képviselő szerint a társadalmi szolidaritás ellen hat az adórendszeren kívüli foglalkoztatás, mert azzal "cselédként" alkalmazhatnak embereket, egészségügyi- és nyugdíjjogosultság nélkül.
Az önök politikája megágyazott a gazdasági válságnak - bírálta a szocialistákat Hargitai János, a KDNP vezérszónoka, aki szerint az azóta is kényszerpályán mozog.
"Fel akarjuk számolni azt a gazember-rendszert, amit a szocilaisták létrehoztak" - mondta a végkielégítések megadóztatásáról Hargitai, aki szerint ez nem az átlag közalkalmazottakat érinti, hanem azokat, a kik például a BKV-tól vettek fel több tízmilliós összegeket különböző jogcímeken. A képviselő fontosnak nevezte a közszféra fizetéseinek plafonját is, ami szerinte nem demagógia. A kormány a jegybankelnök fizetése ügyében egyeztetni kényszerül az Európai Központi Bankkal, de ez erre vonatkozó egyezményekben sehol nem szerepel az elnök fizetése.
A törvénycsomag fő irányával, és jórészt a részleteivel is egyetértünk - mondta Hegedűs Tamás, a Jobbik vezérszónoka. A képviselő szerint a háztartási munkavégző adómentessége ismét életszerű szabályokat alkot, visszaadja a munka méltóságát. A Jobbik üdvözli az állami extrajövedelmek különadóját,a bérplafont és a bankadót is.
A jó irányú mikrogazdasági intézkedések mellett azonban elmaradtak a szükséges makrogazdasági átalakítások - mondta Hegedűs a kormány gazdaságpolitikájának hiányosságairól. A Jobbik sérelmezi, hogy a kormány ismét meg akar állapodni az IMF-fel, illetve nem változtat a kamatpolitikán. Utóbbiról a képviselő elismerte, hogy az főként a nemzeti bank felelőssége, de úgy fogalmazott: "örömmel látnánk a kormányzati kezdeményezést ennek az átoknak a megtörésére."
A mai magyar gazdaság legnagyobb rákfenéje az alacsony foglalkoztatási szint - mondta Scheiring Gábor, az LMP vezérszónoka, aki szerint a törvénycsomagban szinte semmi nincsa, ami ezen változtatna. A "cselédtörvény" a képviselő szerint még nem segíti érdemben foglalkoztatás bővítését. Az pedig, hogy megtiltanák a devizakölcsönök fedezeteként jelzálogot bejegyzését, még nem segít azokon, akik már korábban felvettek ilyen hiteleket, és akiknek egyre nőnek a törlesztő részletei. "A salátatörvényben semmi nincs, ami segítene ezen a problémám" - mondta Scheiring.
"Valóban a pálinkafőzés a legfontosabb kérdés?" - vetette fel Scheiring Gábor, aki szerint a törvénycsomag részben pótcselekvés, részben a tehetősök terheit csökkenti, részben pedig indokolhatatlan centralizáció. A képviselő szerint a bankadó a jelenlegi formában nem támogatható, mert az "egyszeri sarc", és nincs garancia rá, hogy azt nem hárítják át az ügyfelekre. Az LMP szerint inkább azt kellene megakadályozni, hogy kömnyvelési módszerekkel adómentesen, költségként vándoroljon ki a pénz a hazai bankokból a külföldi anyabankokba.
A kontárkormány megnyilatkozásai miatt elszállt a forint árfolyama az euróhoz és a svájci frankhoz képest - bírálta a kormányt az MSZP-s Burány Sándor, aki szerint a kormány megszorításai csak ezeknek a ballépéseknek a kijavítását szolgálják. A képviselő szerint az ország gazdasági helyzete a kormányváltáskor stabil volt, hiába ismételgetik a fideszes képviselők ennek ellenkezőjét.
Egyetlen jó, és támogatható irány lett volna, ha a mozgásteret, amit az új terhekkel szereznek, a bérekre rakódó járulékok csökkentésére fordították volna - mondta Burány, aki szerint a Bajnai-kormány már elindult ezen az úton. A képviselő ismét kijelentette, hogy alkotmányellenes az a szándék, hogy visszamenőlegesen, a már kifizetett végkielégítésekre is kivetnék a 98 százalékos büntetőadót.
A fideszes Szatmáry Kristóf szerint a "pofátlanság kategóriájába" tartozik, hogy a szocialisták nyolc év kormányzás után kifogásolni merik az alig egy hónapja hivatalban lévő kormány intézkedéseit. A képviselő arra emlékeztetett, hogy a Gyurcsány-kormány előbb törvénybe iktatta az adócsökkentést, majd a 2006-os választások után visszavonták, sőt, még adót is emeltek.
A jobbikos Volner János szerint komoly a veszélye, hogy a végkielégítések megadóztatása fenn fog akadni az Alkotmánybíróság szűrőjén, mert visszamenőlegesen hoz létre adófizetési kötelezettséget, ami ráadásul hivatalosan akkortól él, amikor a pénz megérkezett a jogosult számlájára. Hasonló veszély fenyegeti a képviselő szerint a bankadót, mert a kormány nem választott megfelelő jogi formát a megvalósítására.
"A hangulat alkoholban oldódik" - mondta az LMP-s Szilágy László, aki szerint a javaslat nem is salátatörvény, hanem inkább koktél, megbolondítva egy kis házipálinkával. A képviselő szerint csak hangulatjavítás a szabad pálinkafőzés engedélyezése, de az előterjesztők nem foglalkoznak a népegészségügyi következményeivel. Az országban most is 80 ezer alkoholista van, és csak a felüket kezelik - figyelmeztetett Szilágyi.
A jobbikos Z. Kárpát Dániel kiterjesztené a kétmillió forintos bérplafont az önkormányzati vagy magántulajdonban lévő, "természetes monopóliumként működő" közműcégek vezetőire is.
A sukorói King City vagy a sávolyi motorpálya is a nemzetgazdasági szempontból kiemelten fontos beruházásokra vonatkozó szabályok alá tartozott, és ezeket a szabályokat a tervezet most kiterjesztené minden, 90 millió forintnál nagyobb értékű beruházásra - mondta az LMP-s Jávor Benedek, aki szerint a javaslat több ponton is korlátotta a társadalmi részvételt. Az LMP azt javasolja, hogy az egykulcsos adó után egy másik szlovák példát is tanulm,ányozzon a kormány, Szlovákiában ugyanis nagyon komoly törvényi garanciái vannak annak, hogy az emberek hozzájussanak az őket érintő információkhoz.
Eddig csak a többszázmilliós, millirádos beruházásoknak volt lehetőségük az egyszerűsített az egyszerűsített eljárásra, ezt a törvényjavaslat kiterjeszti a kis- és középvállalkozásokra is - védte a tervezetet Szatmáry Kristóf fideszes képviselő, aki szerint a rendelkezés lényege az, hogy egyszerűsítse a ma szinte átláthatatlan bürokratikus eljárásokat.