Szegény Magyarországról beszélt Orbán és Barroso - percről percre
2011. január 06. 13:00
Események
![EU-elnökség, átadó ceremónia Parlamentben](https://cdn.origo.hu/2024/01/8YubWEmYbePLQIPjlmlr6_QwL2M4Aq4BCnKejQ9KPQA/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50Lzk1ZGEyZjIxYzExZDQzMjBiODcyZDQ4MWQ0MmRlYmY1.webp)
A Parlament kupolatermében csütörtökön este tartott ceremóniáról ebben a cikkben olvashat részletesen.
Közös ülést tart pénteken a magyar kormány és az Európai Bizottság, amelyen a következő fél év menetrendjéről lesz szó, de szóba kerül a médiatörvény és a körülötte kialakult helyzet. Az értekezleten Orbán Viktor miniszterelnök négyszemközt is beszél José Manuel Barroso bizottsági elnökkel. Barroso a napokban jelezte, a budapesti megbeszélésen fel kívánják vetni a médiatörvénnyel kapcsolatos aggodalmakat is. Erre a magyar kormányzat is számít Győri Enikő európai ügyekért felelős államtitkár szavai alapján, aki azt mondta, biztosan lesz szó a törvény körül kialakult helyzetről.
A Bizottság elnöke és a miniszterelnök délután a Millenáris Parkban hivatalosan megnyitja az Európa-pontot, amely uniós információs központ, könyvtár, találkozóhely lesz az Európai Parlament tájékoztatási irodájának és a Bizottság magyarországi képviseletének új közös székházában. A megnyitón jelen lesz Schmitt Pál köztársasági elnök is.
Az újságírókat a lehető legjobban elkülönítik a találkozótól - tapasztalta az [origo] helyszíni tudósítója. A sajtóközpontot a Néprajzi Múzeumban állították fel, innen kölön csoportokban viszik át a sajó munkatársait a Parlamentbe. Nem mindenki kap ugyanakkor erre lehetőséget, az egyes eseményekre csak korlátozott számú operatőrt, fotóst és újságírót engednek át, a többiek az élő közvetítésen keresztül figyelhetik az eseményeket. Az előzetes regisztráció sem működik rendesen: az [origo] és a Magyar Rádió egyik munkatársa is a helyszínen szembesült azzal, hogy hiába regisztrált, a neve nincs a listán, ami lehetővé tenné a belépést a Parlamentbe.
Korán reggel kezdődött Martonyi János külügyminiszter és Catherine Ashton, az EU külpolitikai főképviselőjének találkozója. Ők 8.45-kor tartanak rövid sajtótájékoztatót. 10.45-kor kezdődik a magyar kormány és az Európai Bizottság együttes ülése az Országház Vadász-termében. 11.50-kor úgynevezett családi fotó készül az Országház főlépcsőjén, majd a biztosok és a magyar kormánytagok kisebb csoportokban tárgyalnak. 12.50-kor José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke és Orbán Viktor miniszterelnök közös sajtótájékoztatót tartanak. Délután 16 órától kerül sor az Európai Unió Házának avató ünnepségére a Millenáris parkban, ahol beszédet mond Orbán és Barroso is.
Csak kevés újságírónak engedték meg a szervezők, hogy részt vegyenek a Martonyi János Külügyminiszter és Catherine Ashton, az EU külpolitikai főképviselője hamarosan kezdődő sajtótájékoztatóján - jelentette tudósítónk a helyszínről. A helyszínen derült ki, hogy még az előzetesen regisztrált, akkreditált újságírók közül is csak néhány kiválasztott stábot és fotóst engednek át a Parlamentben rendezett sajtótájékoztatóra. A Külügyminisztérium munkatársai azzal próbálták nyugtatni az újságírókat, hogy kérdéseket feltenni senkinek nem lesz lehetősége Ashtonnak.
A téjékoztatóról majdnem lemaradt az AFP francia hírügynökség fotósa, akinek az EU megbízásából kell hivatalos fotókat készítenie. Párizsból ugyan akkreditálták a fotóst, de Budapesten semmilyen listán nem szerepelt. Végül sikerült elintéznie az akkreditációt, de akkor pedig kiderült, hogy nem sorolták azok közé, akik átmehettek a Parlamentbe Martonyi és Ashton sajtótájékoztatójára. A hivatalos fotós végül hosszas telefonálgatás után jutott csak be.
A Néprajzi Múzeumban berendezett sajtóközpontban kivetítőkön követhetik az újságírók a parlamenti eseményeket. Az aulában kivetítőket és hosszú asztalokat állítottak fel. Tudósítónk szerint a biztonságiak nagyon szigorúan átvizsgálták még azokat is, akik a Néprajzi Múzeumba érkeztek, holott az itt tartózkodók elvileg nem tudnak az európai méltóságok közelébe férkőzni - az események nagy részét ugyanis a Parlamentben tartják.
Catherine Ashton és Martonyi János rövid sajtótájékoztatójukon kerülték a konkrét kérdéseket. A főképviselő az udvariassági gesztusok mellett felsorolta, milyen kérdésekről tárgyalt Martonyival: a közel-keleti helyzet és Szudán mellett a keleti partnerség programját említette. A Magyarországot ért bírólatokra vonatkozó kérdést nem kívánta kommentálni.
Délelőtt fél tízkor a Sándor-palotában Schmitt Pál köztársasági elnök fogadja az európai uniós ügyekkel foglalkozó külföldi újságírók egy csoportját. A találkozó előtt Schmitt egyik munkatársa a kollégáinak megjegyezte, "biodíszlet" akar lenni az elnöki beszéd alatt.
Tudósítónk szerint az újságírók felállva köszöntötték Schmitt Pált, amikor a terembe lépett. Az államfő először angolul szólalt meg, majd magyarra váltott, szavait ezután tolmács fodította. Azt mondta, aktív szerepet akar játszani az EU-elnökség feladataiban, majd megdicsérte a kormány azért, mert szerinte az úrrá tud lenni a gazdasági problémákon. Schmitt szerint az áprilisi választások eredmáényének üzenete az volt, hogy a magyarok rendet akarnak, és beszélt az alkotmányozás fontosságáról is.
Schmitt Pál államfő a Sándor-palotában a külföldi újságíróknak megköszönte a kritikus személeletüket. A beszéde közben egy helyben állva maradt, ezúttal nem sétált, mint újévi köszöntője közben.
A külföldi újságíróknak a magyar médiatörvényről kezdett beszélni az államfő. Biztosította őket, hogy Magyarország demokratikus jogállam. "Az európai mércéhez mérjük magunkat, ha a törvény nem felel meg ennek, akkor nyitottak vagyunk a módosítására" - fogalmazott. Schmittet a beszéde utáni fogadáson is a médiatörvényről kérdezgették az újságírók, minderről bővebben itt olvashat.
A magyar EU-elnökség céljairól és a médiatörvényt ért kritikákról is ír Orbán Viktor miniszterelnök a Financial Times című gazdasági lapban megjelent írásában. A cikk címe szerint Magyarországot elhamarkodottan ítélték meg a médiatörvény kritikusai, akik úgy írtak a törvényről, hogy nem ismerik a szövegét. A miniszterelnök szerint a magyar médiatörvény európai elveken nyugszik, és a magyar kormány csak akkor lenne hajlandó változtatni rajta, ha a többi európai ország is változtatna a hasonló szabályain. A miniszterelnök megígéri, hogy Magyarország idén csökkenteni fogja az államadósságát, az EU-elnökséggel pedig egy erős és sikeres Európai Uniót szeretne szolgálni. Minderről bővebben ebben a cikkünkben olvashat.
A Kossuth téren turisták fényképezik a Parlament főkapuját, amely csak magas rangú vendégek fogadásakor van nyitva. Tudósítónk szerint a kapuba vörös szőnyeget terítettek, mellett pedig kardot viselő díszőrök posztolnak. A lépcső előtt fekete Audik sorakoznak.
Távozott a Parlament épületéből Herman van Rompuy, az Európai Tanács állandó elnöke. A korábbi belga miniszterelnököt szállító konvoj öt perce hagyta el a Kossuth teret - jelentette tudósítónk a helyszínről.
Az Országház folyosói egyelőre kihaltak, csak az őrség és az újságírók tartózkodnak a kupolaterem környékén, és üresen áll a vadászterem is, ahol hamarosan meg kell kezdődnie a magyar kormány és az EB együttes ülésének. Tudósítónk eddig a Parlamentben mindössze egy politikussal találkozott - a fideszes Wittner Mária két vendégét kalauzolta a folyosón.
A főlépcsőn át a Parlamentbe érkezett Catherine Ashton, az EU külpolitikai főképviselője. Az uniós vezetők közül ő az első vendég. Tudósítónk szerint Ashton megnézte a Szent Koronát a kupolateremben, majd elvonult a stábjával.
Január elsejétől fél évig Magyarország az Európai Unió soros elnöke, az elnökségi zászlót csütörtökön adja át hivatalosan Belgium. Az ünnepség a magyar Parlamentben lesz, a kupolateremben Orbán Viktor miniszterelnök átveszi az EU-elnökséget jelképező zászlót Yves Leterme ügyvezető belga kormányfőtől. Pénteken együttes ülést tart a magyar kormány és az Európai Bizottság. A tanácskozás után a tervek szerint közös sajtótájékoztatót tart Orbán Viktor és José Manuel Barroso, a bizottság elnöke. Budapestre érkezik az Európai Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton is.
A Lisszaboni Szerződés 2009 végi hatályba lépése óta a tagállamok állam- és kormányfőit tömörítő Európai Tanács üléseit a két és fél évre választott állandó elnök, jelenleg Herman van Rompuy irányítja. Az Európai Tanács elnöke és a soros elnökség szoros együttműködésben vezeti az uniót. Magyarország az EU elnöki posztját 2010-2011-ben betöltő trió harmadik tagja, Spanyolország és Belgium után veszi át a tisztséget.
Magyarország a féléves elnökség megkezdése előtt több kényes üggyel hívta fel magára a figyelmet, ilyen volt a kormány próbálkozása, hogy az unió engedélyezze a hiánycél túllépését, az IMF küldöttségének hazautazása, a jelentős részben külföldi tulajdonú vállalatokra kiszabott válságadók, a magánnyugdíjpénztári rendszer felszámolása, az Alkotmánybíróság jogkörének csökkentetése, legújabban pedig a médiatörvény. A decemberben elfogadott médiatörvény nemcsak a külföldi sajtó bírálatát váltotta ki, de több európai politikus is kritizálta, többen pedig azt is felvetették, hogy a magyar sajtószabadság körüli botrány nem vet jó fényt a január elsején kezdődő uniós elnökségre. Orbán Viktor csütörtökön külföldi újságíróknak azt mondta, ha az EU szükségesnek tartja a médiatörvény módosítását, akkor a kormány elfogadja azt. (Erről bővebben itt olvashat.)
A magyar uniós elnökségről szóló híreinket folyamatosan követheti ezen a címkeoldalon, ebben a cikkben pedig részletesen olvashat arról, hogy milyen feladatokkal kell megbirkóznia Magyarországnak az elnökség alatt.
Érkeznek a Parlamentbe a magyar kormány tagjai. Mindenki a főlépcsőn vonul be, a miniszterek közül megérkezett már Navracsics Tibor és Pintér Sándor is. Elsőként Ráthelyi Miklós nemzeti erőforrásminiszter érkezett meg, a hóna alatt vaskos dossziéval. Erről tudósítónk érdeklődésére azt mondta, az illetékes biztosokkal családügyi kérdésekről, fogyatékosok helyzetéről fog tárgyalni, illetve napirendre kerül az úgynevezett európai szemeszter szociális és munkaügyi területeket érintő része is. Az európai szemeszter azt jelenti, hogy a tagállamoknak már az első félévben be kell majd nyújtaniuk a jövő évi költségvetésük fő pontjait.
Uniós intézményeknél dolgozó magyarok szerint utoljára az őszödi beszédnél volt akkora érdeklődés magyarországi események iránt, mint most, a médiatörvény körüli viharban. Brüsszeli források azonban az [origo]-nak azt mondták, ez nem fogja kisiklatni a magyar uniós elnökséget, de az ország elbukhatja annak lehetőségét, hogy később élvezze a sikereket. Erről bővebben itt olvashat.
Az MSZP ifjúsági szervezete, a Societas három tagja tüntetett a Parlamentben - jelentette munkatársunk. A kupolateremben "Orbán=cenzúra" feliratú pólóban jelentek meg a kormánytagok és a biztosok bevonulásakor. A tüntetők ugyanakkor nem keltettek túl nagy feltűnést, a fotósok csak a bevonulás után vették észre őket.
A vágóképek készítése után megkezdődött a kormány és az Európai Bizottság (EB) együttes ülése a Parlament Vadásztermében. Közben a főlépcsőn a családi fotót készítik elő: a lépcsőkre papírra nyomtatott neveket helyeznek, hogy a politikusok tudják, hová kell állniuk. Mögéjük a magyar EU-elnökség logóje került, és az "Erős Európa" jelmondat egy molinóra.
Sajtótájékoztatót tartott Mesterházy Attila, az MSZP elnöke, aki arra hívta fel az Európai Bizottság elnökének figyelmét, hogy Magyarországon nemcsak a médiatörvény, hanem további jogszabályok is sértik az Európai Unió alapelveit. Mesterházy szerint az alkotmányozás folyamata, a visszamenőleges hatályú törvények elfogadása, a munkavállalói jogok korlátozása, a magán-nyugdíjpénztári befizetések állami kezelésbe vétele, a Magyar Nemzeti Bank függetlenségének folyamatos megsértése és a belső piaci rendelkezésekkel ellentétes jogszabályok mind ellentétesek az uniós alapelvekkel.
A pártelnök kezdeményezte, hogy a kormány fél évre függessze fel az alkotmányozást, és azt a második félévben, széleskörű társadalmi egyeztetés után kezdjék újra. Hozzátette, reméli, hogy a kormány a soros uniós elnökség ideje alatt nem kíván nagy horderejű belpolitikai vitákat kiváltó törvényeket elfogadtatni.
Navracsics Tibor kormányfőhelyettessel tárgyal a csütörtökön Budapestre érkező Neelie Kroes uniós biztos a vitatott magyarországi intézkedésekről: a médiatörvényről és a távközlési szektort érintő válságadókról. A biztos egy nappal a budapesti európai bizottsági ülés előtt érkezik.
A Greenapeace környezetvédő szervezet szerint a magyar kormánynak EU-elnökként az a feladata, hogy az Európai Bizottságot folyamatosan emlékeztesse környezetvédelmi kötelezettségeire. A szervezet közleménye szerint a magyaroknak nyomást kell gyakorolniuk az uniós jogszabályalkotásra, hogy az "a lehető legzöldebb javaslatokkal álljon elő". Harcolni kell például a bioüzemanyag-gyártásból eredő erdőirtások ellen, a kibocsátáscsökkentésért, és a génmanipulált növények engedélyezésének befagyasztásáért.
Megtartották a családi fotózást a Parlament főlépcsőjén. Hamarosan kezdődnek a klaszterülések, amelyeken témakörökre bontva, kisebb csoportokban tudnak tárgyalni egymással az európai és magyar politikusok.
Az eseményekről élő videóközvetítést talál a magyar EU-elnökség hivatalos honlapján, itt.
Az [origo] tudósítói megpróbálták megszólaltatni a családi fotó után a két szélen álló biztost: Neelie Kroes digitális ügyekért felelős alelnököt, és Olli Rehn gazdasági ügyekért felelős biztost. Kroes elhárította a kérdéseket arra hivatkozva, hogy nagyon kell sietnie a klaszterülésre, Rehn pedig csak a kezével intett, jelezve, hogy nem kíván kérdésekre válaszolni.
Rehn ezután Matolcsy György gazdasági miniszterrel, Cséfalvay Zoltánnal, a Nemzetgazdasági minisztérium stratégiai államtitkárával, és Kármán András pénzügyi szabályizásért felelős államtitkárral vonult el tárgyalni. Csaknem egy óra múlva csatlakozott hozzájuk Janusz Lewandowski pénzügyi programozásért és költségvetésért felelős uniós biztos.
Alig érinti az európai uniós rendezvénysorozat Budapest közlekedését Tarlós István főpolgármester szerint. Tarlós csütörtökön a városházán tárgyalt Győri Enikővel, a Külügyminisztérium európai uniós ügyekért felelős államtitkárával. Ezután közölte az MTI-vel, hogy nem lesznek útlezárások, de néhány helyen parkolási tilalomra kell számítani. Tarlós szerint Budapest rá akar kapcsolódni az uniós rendezvénysorozatra, és abba be akarják vonni az uniós elnökségi posztot a magyarok után betöltő lengyelek fővárosát, valamint Zágráb vezetését is. Részletek ebben a cikkben.
Az Európai Parlament hiteltelenné teszi az EU külpolitikáját címmel közölt a magyar médiatörvényhez kapcsolódó cikket csütörtöki számában a Handelsblatt. A német üzleti és pénzügyi körök lapja szerint a Fidesznek is otthont adó európai parlamenti képviselőcsoportnak az Európai Néppártnak "visszakozásra kell bírniuk a magyar kormányt".
A lap szerint "csak azért, mert Magyarországot a jobboldali-konzervatív Fidesz párt elnöke, Orbán Viktor kormányozza, a kereszténydemokrata néppárti EP-frakció képviselői sorompóba lépnek egy olyan törvényért, amely egyáltalán nem használ a sajtó és a véleménynyilvánítás szabadságának. A törvény természetesen nem jelenti a Nyugat pusztulását. Viszont kitárja a kaput a cenzúra és a tudósításokba való politikai beavatkozás előtt - főleg azért, mert az újonnan létrehozott médiafelügyeleti hatóság csak a kormány híveiből áll. A törvényt ezért eltörölni kellene, nem pedig megvédeni" - írja a Handelsblatt.
A vezércikk szerint a Magyarországgal kapcsolatos bírálatnak azonban az uniós napirend elején kell szerepelnie. "Európa ugyanis értékközösség, és a polgári értékek megőrzése fontosabb dolog, mint a közös piac és a közös fizetőeszköz. Éppen ezért az EU-n belüli kritika nem felségsértés, hanem polgári kötelesség. Ezt elsősorban az Európai Parlament képviselőinek kellene a zászlójukra írniuk. Ehhez azonban előbb véget kellene vetniük a pártpolitikai taktikázásnak, és nevükön nevezniük az EU-ban és a tagállamokban jelentkező problémákat, nemzetre és párthovatartozásra való tekintet nélkül. Máskülönben eljátsszák Európa szavahihetőségét" - zárta cikkét a Handelsblatt kommentátora az MTI szerint.
Bár délután 12:50-re volt meghirdetve, még nem kezdődött el Orbán Viktor miniszterelnök és José Manuel Barroso európai bizottsági elnök közös sajtótájékoztatója a Parlamentben. A terembe több tucatnyi újságíró, operatőr és fotós zsúfolódott be. A fotósok unalmukban egymást fotózzák a Delegációs teremben.
Elsősorban a gazdasági kérdésekre fogjuk összpontosítani a törekvéseinket - jelentette ki Orbán. Hozzátette, Magyarország elkötelezett az euró megvédése és megerősítése mellett annak ellemére, hogy nem tagja az eurózónának, bár célja a csatlakozás. Magyarország tavasszal sikeresen szeretné útjára indítani a gazdaságpolitikai koordinációról szóló európai szemesztert.
Orbán azt mondta, a második, kiemelten kezelt kérdéskör a bővítés kérdése. Fel szeretnénk éleszteni a "bővítési optimizmust" - fogalmazott, hozzátéve, hogy Magyarország támogatja Horváétország csatlakozását, és Bulgária és Románia schengeni övezetbe való bevonását.
Az energiaügyekre és egy európai szintú romastratégiára is koncentrálni akar EU-elnökként Magyarország - mondta Orbán. A cél, hogy a romák "az integrált európai élet megbecsült szereplőivé váljanak" - fogalmazott. A magyar gazdaságot és a magyar pénzeket rendbe kell tenni, 2011-ben pedig csökkenteni kell a magyar államadósságokat, ez a sikeres magyar elnökség előfeltétele Orbán szerint.
A siker feltétele szerinte az is, hogy "rossz politikai viták ne árnyékolják be az elnökség idejét" - mondta a médiatörvényre utalva. "Magyarországot nagyon komoly támadás érte a médiatörvény miatt" - fogalmazott. Orbán szerint ez rendkívül érzékeny kérdés, és a reakciók is erőteljesek, érzelmileg motiváltak. Remélte, hogy megnyugtató jogi szakvélemények születnek majd az EU-ben a törvényről. A sikeres magyar elnökségben mindenki érdekelt, tehát mindent meg fogunk tenni, hogy ne nehezítse a kérdés a sikeres magyar elnökségi munkát - mondta.
Barroso megköszönte a kormánynak és a magyar szakértőknek a felkészülésért végzett munkát. Azt mondta, erős Európára van szükség és erős intézményekre azért, hogy Európa képes legyen elérni a stabilitást, és munkahelyeket teremteni. Átfogó reagálásra van szükség, és Európa csak akkor lehet erős, ha összehangoltan képes fellépni - fogalmazott.
Befejezte a tárgyalást Olli Rehn gazdasági és pénzügyekért felelős európai biztos és Matolcsy György magyar gazdasági miniszter. Az [origo] tudósítója megpróbált feltenni pár kérdést a távozó Rehn-nek, aki annyit mondott angolul: "Ne most".
Barroso szerint nem csak a föderalisták, hanem maguk a piacok is követelik, hogy Európa gazdasági és pénzügyi kérdésekben a jelenleginél koordináltabban működjön, vagyis erőteljesebb gazdasági kormányzásra van szükség. A bizottsági elnök arról beszélt, hogy nagyon örül annak, hogy Magyarország is fontosnak tartja a gazdasági ügyeket.
A pénteken Budapesten tartandó kormány-Európai Bizottság találkozó fő célja közös prioritások azonosítása az ebben a félévben soros uniós elnök Magyarország és az EU végrehajtó testülete között - jelentette ki csütörtökön Brüsszelben Olivier Bailly, José Manuel Durao Barroso bizottsági elnök egyik szóvivője. A testület szokásos napi sajtótájékoztatóján hangsúlyozta, hogy a közös értekezlet fő témája az uniós gazdaság kérdésköre, valamint a február 4-i csúcstalálkozó előkészítése lesz. Utóbbi energiaügyekkel és az innováció kérdéseivel foglalkozik. (MTI)
Barroso szerint a sajtószabadság és a média pluralizmusa az EU egyik alapelve. "A miniszterelnök úr biztosított róla, hogy a törvény az EU jogszabályainak figyelembevételével kerül bevezetésre" - fogalmazott. Orbán szerinte azt is "egyértelművé tette, hogy módosítanak a törvényen, ha a Bizottság úgy találja, hogy nem mindenben felel meg az európai követelményeknek". Barroso úgy fogalmazott, hogy a médiatörvény körüli jogi kérdéseken kívül politikai aspektusa is van az ügynek. "Szükség van arra, hogy Magyarország élvezze az összes tagállam támogatását" - fogalmazott. Hozzátette, hisz Magyarország demokráciájában, és megjegyezte azt is, hogy Orbán Viktor korábban maga harcolt az alig húsz éve véget ért totalitárius rezsim ellen.
A magyar kormány bízik az Európai Bizottság magyar médiatörvénnyel kapcsolatos véleményében, és minden konzultációra készen áll - erről a Külügyminisztérium európai uniós ügyekért felelős államtitkára beszélt csütörtökön Budapesten egy más témában tartott sajtótájékoztatón. Győri Enikő a médiatörvény esetleges megváltoztatására utaló újságírói kérdésre azt felelte, korai még arról beszélni, mint mondta, előbb "legyen (arról) egy hiteles vélemény". "Rendelkezésükre áll a szöveg (...) mi tökéletesen elfogadjuk, és mi bízunk az Európai Bizottságnak a megalapozott véleményében" - fogalmazott az államtitkár, és arra mutatott rá: "nem véletlen", hogy a bizottság még nem minősítette a magyar médiatörvényt. (MTI)
Az [origo] tudósítója elszívott egy cigarettát Cséfalvay Zoltán államtitkárral, aki elmondta, hogy Olli Rehn biztossal végigbeszélték a következő féléves uniós menetrendet, "mert itt most nagyon sok a munka, dolgozni kell ám". Arra a kérdésre, hogy szó volt-e a tárgyalások alatt a magyar különadók, vagy a kötelező magánnyugdíjpénztári rendszer felszámolása miatt az országot ért kritikákról, azt válaszolta: "itt most európai ügyekről volt szó". A különadókat firtató további kérdésünkre azt mondta, "nehéz lesz eldönteni a következő fél évben, hogy mikor nyilatkozunk az unió, és mikor Magyarország nevében. Nagyon oda kell erre figyelni" - mondta, majd elsietett arra hivatkozva, hogy megéhezett.
"Nem lobbizunk semmiért, tartjuk magunkat a kitűzött célokhoz, de ha esetleg nagyobb lesz a mozgástér, annak csak örülünk" - mondta az [origo] tudósítójának Varga Mihály miniszterelnök-helyettes arra kérdésre, hogy lobbizik-e Brüsszelben a kormány azért, hogy a 3 százalékos költségvetési hiányt ne 2011-ben, csak később kelljen elénie Magyarországnak strukturális reformokért cserében.
Martin Schulz, az Európai Parlament (EP) szocialista frakciójának vezetője hivatalosan kezdeményezte, hogy a magyar médiatörvény ügyében indítson vizsgálatot az EP illetékes bizottsága. Schulz szerint egy ilyen vizsgálat akár szankciókat is eredményezhet. Hozzátette, hogy január közepén, amikor Orbán Viktor miniszterelnök bemutatja a magyar EU-elnökség programját és prioritásait az EP plenáris ülésén, számíthat kérdésekre a médiatörvényről. A német képviselő kérte José Manuel Durao Barroso európai bizottsági elnököt is, hogy "legyen határozott az uniós értékek védelmében" a Bizottság és a magyar kormány pénteki budapesti találkozóján. (MTI)
Az [origo] információi szerint a Barroso-Orbán sajtótájékoztató után kezdődött ünnepi ebédet követően az európai biztosok többsége repülőre ül és hazautazik. Barroso marad, mert délután ő nyitja meg a Millenárison az EU-elnökségi központot.
Bár korábban élesen bírálta a magyar médiatörvényt, visszakozott a francia kormány Orbán Viktor visszavágása után. Kedden a francia kormányszóvivő még azt mondta, meg kell változtatni a magyar médiatörvényt, amire csütörtökön Orbán úgy reagált, hogy Magyarország soha nem szólt bele a francia médiaszabályozásba.
EU-elnökségi információs pontot avatnak várhatóan délután négy órától a Millenáris park Lövőház utcai bejáratánál. Az eseményen beszédet mond Orbán Viktor és Jose Manuel Barroso is. Utána fogadást adnak a Millenáris parkban, de arra a sajtó már nem mehet be. A Fény és Lövőház utcákban nagy a rendőri készültség, tudósítónk szerint a parkot is kutyás rendőrök vizsgálják át.
Az információs pont egy galériázott, viszonlag kis területű épület, ahol a tervek szerint kulturális programokat, beszélgetéseket reneznek majd a magyar EU-elnökség idején. Az épületben van büfé (ami jelenleg még nem működik), a galérián pedig könyvtár lesz (jelenleg még csak üres polcok vannak), illetve lehet majd internezetni. A földszinten egy kis színpadot állítottak fel, arról beszél majd Orbán és Barroso.
Az elnökségi pontot zsúfolásig megtöltötték az újságírók, munkatársak, biztonságiak és hoszteszek. A galérián egy fiatalember tangóharmonikán játszik, a szervezők pedig igyekeznek a sajtó terelgetésével helyet csinálni, mert állítólag hamarosan megérkeznek a védett személyek.
Az [origo] tudósítója szerint Olli Rehn biztos lehajtott fejjel, Orbán Viktor Szijjártó Péterrel nevetgélve, Barroso Ashton bárónővel kedélyesen társalogva, Fellegi Tamás miniszter pedig magányosan sétálgatva hagyta el fél négy előtt öt perccel a protokollebéd helyszínét.
"A mi hiányunk már idén 3 százalék alatt lesz, nézze meg a papírokat, nem lobbizunk mi semmiért" - mondta az [origo]-nak a protokollebédről távozó Matolcsy György kedélyesen mosolyogva arra a kérdésre, hogy lobbiznak-e azért, hogy csak jövőre vagy utána legyen 3 százalék körüli a hiánycél a strukturális reformokért cserébe.
Háromnegyed négy körül testőrei és stábja kíséretében átsétált a meglepett újságírók közt Jose Manuel Barroso az EU-elnökségi pont galériáján, majd eltűnt az épület egy elzárt részében. Barrosót a magyar Külügyminisztérium egyik munkatársa kalauzolta.
Az [origo] tudósítója szerint az avatási ünnepségen a meghívott vendégek közt sok európai parlamenti képviselő van, és nem csak kormánypártoak. Tudósítók látta a földszinti sokadalomban Gyurmai Zita szocialista, illetve Morvai Krisztina jobbikos EP-képviselőt is.
Ivo Josipovic horvát köztársasági elnök lesz a fővédnöke a magyar EU-elnökség alkalmából a jövő héten Zágrábban tartandó nagyszabású ünnepségnek - tájékoztatta a magyar nagykövetség pénteken az MTI-t. A zágrábi külképviselet által szervezett, jövő vasárnap sorra kerülő ünnepségen részt vesz Navracsics Tibor miniszterelnök-helyettes, aki rövid beszéddel köszönti a jelenlévőket. Az ünnepségnek a zágrábi Horvát Nemzeti Színház ad otthont.
"Az a benyomásom, hogy még mindig nem vontuk le a következtetéseket a válságból" - mondta Orbán, aki ismét azt hangsúlyozta, hogy a válság után nem élhetünk úgy, mint az előtt. Szerinte a politika felelőssége az, hogy ezt megértesse az emberekkel. "Mélyen és súlyosan át kell szervezni az életünket" - jelentette ki a kormányfő, aki példaként azt említette, hogy nem lehet fenntartani a jelenlegi nyugdíjrendzsereket, illetve az európai államok versenyképességét.
Orbán szerint joggal lehetünk optimisták, hiszen az Európai Unió már sokkal nagyobb dolgokat valósított meg: békét teremtett a második világháború után, legyőzte a világ legerősebb diktatúráját, a Szovjetuniót, és egyesítette Európát. "Ezek mind sokkal nagyobb kihívások voltak, mint versenyképessé tenni a gazdaságot" - mondta Orbán, aki azt ígérte: mindent meg fognak tenni azért, hogy az EU megfeleljen az új kihívásoknak.
"Hat hónap múlva azt szeretnénk mondani: jó mulatság, férfimunka volt" - zárta beszédét Orbán.
Az EU-elnökségi pont ünnepélyes átadása után a vendégek átvonultak a Millenáris parkba, ahol fogadást adnak, de oda már nem engedik be a sajtót.
Nem lesz márciustól Románia és Bulgária tagja a belső határellenőrzéstől mentes schengeni övezetnek - jelentette pénteken az AFP francia hírügynökség uniós diplomatákra hivatkozva. A két ország Schengen-csatlakozása a magyar EU-elnökség egyik célkitűzése, de több ország kételkedik Bukarest és Szófia felkészültségében, főleg azért, mert nem elég hatékonyan küzdenek a korrupció és a szervezett bűnözés ellen. Franciaország és Németország nyíltan megfogalmazta, hogy Románia és Bulgária felkészültsége egyelőre nem kielégítő, de az AFP-nek nyilatkozó uniós diplomaták egyike azt mondta, hogy Párizs és Berlin nem elszigetelt álláspontot képvisel, hanem mintegy tucatnyi EU-ország vallja ezt a nézetet.
Hivatalos döntés egyelőre még nem született a kérdésben. Az uniós belügyminiszterek január 19-20-án Magyarországon informális találkozót tartanak, február 24-én pedig hivatalos tanácskozásra ülnek össze Brüsszelben. Lehetséges, hogy ez utóbbi ülésen a magyar elnökség napirendre tűzi a kérdést - az informális találkozóknak nincs hivatalos napirendje, és ott hivatalos döntések sem születnek -, de a francia hírügynökségnek több diplomata azt mondta, hogy ebben az esetben a döntés negatív lesz.
Az MSZP azt kezdeményezi, hogy a parlament rendkívüli ülésszakon döntsön a médiatörvény visszavonásáról. Az LMP is kezdeményezi a rendkívüli ülés összehívását, de ehhez a képviselők egyötödének támogatása kellene, csütörtöki közleménye szerint viszont sem a Jobbik, sem a Fidesz, sem a KDNP nem támogatja a kezdeményezést. Az MSZP azt szeretné, ha június végén többpárti egyetértéssel új médiatörvényt fogadnának el.
Sokkolta a magyar elnökségi stábot, hogy néhány nappal a magyar EU-elnökség "hivatalba lépése" előtt belföldön és külföldön többen megkérdőjelezték Magyarország alkalmasságát az elnökségre - foglalt állást Martonyi János külügyminiszter és Győri Enikő EU-ügyekért felelős államtitkár az EU-elnökség honlapján.
A magyar médiatörvényről akar vitázni a Német Szociáldemokrata Párt (SPD) a Bundestagban. A szociáldemokraták január harmadik hetében akarják napirendre tűzni a vitát. A párt alelnöke felszólította továbbá Angela Merkel német kancellárt, hogy az Európai Unió kormány- és államfői, továbbá az Európai Néppártok körében is tűzze napirendre a magyar médiatörvényt. Eközben a német kormány szóvivője elmondta, hogy a kormány előbb megvárja az Európai Bizottság vizsgálatát, de azt is hozzűfűzte, hogy ha a budapesti kormány megváltoztatná a médiatörvényt, az "reményteljes jel" lenne. (MTI)
Megkezdődött a Parlament kupoltermében az EU-elnökség átadás-átvételi ceremóniája. A belga és a magyar himnusz után zenés műsor keretében veszi át Orbán Viktor kormányfő Yves Leterme ügyvezető belga miniszterelnöktől az EU elnökséget szimbolizáló zászlót.
Yves Leterme ügyvezető belga miniszterelnök a féléves belga uniós elnökségről azt mondta, hogy sikerült megerősíteni az unió intézményeit, és az elmúlt fél évben dinamikus mozgásba hozni az uniót.
Yves Leterme átnyújtja az elnökségi zászlót Orbán Viktornak. Kattintson még több fotóért!
Yves Leterme a parlamenti ceremónián azt mondta: biztos abban, hogy tovább viszi a lendületet a magyar elnökség, üdvözli a magyar elnökség prioritásait, különösen a növekedést és a munkavállalás támogatását. Az euró megerősítésének fontosságáról is beszélt, és szerinte ebben is elkötelezett lesz Magyarország. Beszéde végén magyarul kívánt sok sikert.
Orbán Viktor szerint Belgium képes volt kiutat mutatni a gazdasági válság nehéz hónapjaiban, és ezért köszönetet mondott a belga elnökségnek. A magyar miniszterelnök az uniós elnökséget jelképező zászló átvétele után azt mondta, hogy az uniós elnökséget egy ezeréves európai állam veszi át, egy olyan ország, amely a megújulás időszakát éli. A kormányfő szerint a világban is új helyzet van, és készen állnak a kihívásokra. Orbán Viktor úgy fogalmazott: csodát nem tud tenni az elnökség, de képes lehet megdörzsölni a palackot, amelyből előjön Európa megújulása.
Az Európai Unió fellépését kérte pénteken négy tagország, köztük Magyarország, miután az utóbbi időben keresztényeket ért támadás a világ különböző részein. Az olasz külügyminiszter levélben kérte fel Catherine Ashtont, az EU külpolitikai főképviselőjét, hogy a keresztények üldözésének kérdését tűzzék napirendre a Brüsszelben január 31-én tartandó külügyminiszteri tanácsülésen. A levelet aláírta a francia, a lengyel és a magyar külügyminiszter is -írja az MTI olasz külügyminisztériumi forrásokra hivatkozva. A levélben szerepel, hogy az EU "nem maradhat közömbös" az elmúlt hónapok eseményei után, és "elfogadhatatlannak kell nyilvánítania" a vallási indíttatású uszítást és erőszakot. (MTI)
A magyar médiatörvény tartalmáról még nem kíván állást foglalni az Európai Bizottság, de a testület tájékoztatása szerint jelenleg nincs szó arról, hogy az Európai Bizottság kötelezettségszegési eljárást indítana Magyarország ellen. A Bizottság a magyar médiatörvény esetében egyelőre csak az audiovizuális fejezetet veti össze a vonatkozó közösségi irányelvvel, a vizsgálódás hónapokig is eltarthat.
A magyar demokrácia felszámolásáról beszél egy pénteken közzé tett nyílt levélben hetven európai értelmiségi, köztük Göncz Árpád magyar, és Václav Havel cseh volt köztársasági elnök. A levélben többek között azt írják, hogy "a magyar kormány, habár demokratikusan választották meg, visszaélve parlamenti többségével módszeresen leépíti a demokrácia fék- és ellensúlyrendszerét". Az aláírók felszólítják az európai intézményeket, hogy dolgozzanak ki egy a tagállamokat a demokratikus normák betartására kötelező normarendszert. (MTI)