Fellebbez, és új tenderen gondolkozik a metrókocsiügyben a főváros
![Alstom Transport Metropolis típusú metrókocsija, amit a 2-es metró vonalára terveztek](https://cdn.origo.hu/2024/01/27vbxKlCJFGSqlInYaKgPxFD_21MirktIYuI7h-UdZ8/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzgwYTg3ODMyOWUwODQyNjRhM2E2YjNmMDYwNTAzMjQz.webp)
Azonnal fellebbez a főváros az ellen a francia bírósági döntés ellen, amely az új metrókocsikat építő Alstom nevű cégnek adott igazat - jelentette be Tarlós István főpolgármester a Városházán tartott szerdai sajtótájékoztatóján. A nanterre-i bíróság keddi határozata szerint az Alstommal szerződő BKV nem hívhatja le azt a bankgaranciát, amely a magyar közlekedési vállalat szerint azért jár neki, mert az Alstom nem készült el határidőre az új budapesti metrókocsikkal, és eddig nem tudta megszerezni az üzemeltetésükhöz szükséges engedélyeket sem. A BKV erre hivatkozva követelte vissza azt a 37 milliárd forintot, amelyet előlegként kifizetett.
Tarlós szerint a francia bíróság határozata csak a 37 milliárd forintos bankgarancia lehívásáról szól, és szerinte számos súlyos tévedés szerepel benne. Ezek közé tartozik Tarlós szerint, hogy azt feltételezik, a főváros orosz vállalatokkal akar majd üzletet kötni az új metrókocsikra, valamint az is, hogy a bíróság szerint azért akarják lehívni a 37 milliárdot, hogy a BKV folyó kiadásait ebből finanszírozzák. Tarlós szerint egyébként "pikáns" az, hogy egy francia bíróság dönt a francia cég és a BKV közötti perben.
Tarlós azt mondta, hogy komolyabb lépést is fontolgatnak, de erről nem árult el részleteket. A főpolgármester kijelentette, hogy a céggel kezdett tárgyalásokat folytatják, viszont az új metrókocsitender kiírását is mérlegelik.
Tarlós azt is bejelentette, fel fogja venni a kapcsolatot Budai Gyula elszámoltatási kormánybiztossal, hogy vizsgálja felül a 2006-ban megkötött szerződést. Tarlós szerint az előző városvezetés nem tett meg mindent, hogy a BKV és az Alstom közötti szerződés teljesüljön. A főpolgármester szerint az Alstommal kötött szerződés olyan elemeket tartalmaz, amelyek kikötik, hogy ha a metrókocsiknak nem sikerül megszerezni a szükséges engedélyeket, akkor azért a cég nem felelős. Tarlós azt is hangsúlyozta, hogy a szerződés miatt annak ellenére ki kellett fizetniük az ár felét az Alstomnak, hogy a cég nem teljesítette időben a szerelvények leszállítását. Tarlós szerint mostanra mind a 37 szerelvénynek Magyarországon kellene lennie, ennek ellenére csak három van itt.
A főpolgármester azt is elmondta, hogy a BKV-nak nem maradt választása, csak a szerződés felbontása, ugyanis erre egy, még az előző ciklus alatt elfogadott közgyűlési határozat kötelezte a céget, amely szerinte azt mondja ki, hogy ha a metrókocsik nem szerzik meg az engedélyeket a közgyűlés által meghatározott határidőre, akkor a szerződést fel kell bontani.
Együttműködne a pereskedő Alstom
A 2-es és a 4-es metróvonalra szánt szerelvényeket gyártó francia Alstom amiatt fordult bírósághoz, hogy a BKV október 20-án felmondta a céggel kötött szerződést a Nemzeti Közlekedési Hatóság (NKH) döntése miatt. Az NKH nem adta meg a végleges típusengedélyt az Alstom által legyártott szerelvényeknek, és októberben jogerősen elutasította az Alstom fellebbezését. A szerződés felmondásával párhuzamosan a BKV megpróbálta lehívni a felmondás esetére járó 37 milliárd forintos bankgaranciát. Az Alstom szerint azonban a garanciák lehívása és a szerződés felmondása is jogtalan.
December 9-én a tárgyalásra Nanterre-be utazott Kocsis István, a BKV vezérigazgatója és Klados Gusztáv, a DBR Metró Projekt Igazgatóság vezetője, de a bíróság keddi határozata az Alstomnak adott igazat. A határozat megtiltja a bankoknak a BKV által már kifizetett előleg visszafizetését, és a teljesítési garanciák lehívását. A BKV így 37 milliárd forintjához nem tud hozzájutni.
A pereskedés ellenére az Alstom keddi közleményében azt írta, kész folytatni a tárgyalásokat a BKV-val, a fővárosi önkormányzattal, valamint az NKH-val. Ha a feleknek nem sikerül megegyezniük, a BKV nemcsak a 37 milliárd forintos bangaranciát veszítheti el, hanem a 4-es metró sorsa is veszélybe kerülhet: az Európai Uniótól erre a célra kapott támogatások elszámolási határideje 2015 - ha pedig nem sikerül eddig az időpontig beszerezni az új járműveket és befejezni a metró építését, azok költségeit teljes egészében a fővárosnak és a magyar államnak kellene viselnie. Ez 181 milliárd forintot jelent.
A metrókocsik sorsának alakulását folyamatosan követheti ezen az oldalon.