A nyúl az!
A Staphylococcus aureus néven ismert baktérium gennyes, gyulladásos folyamatokért felelős. Főleg a fiatal nyulak érzékenyek erre a kórokozóra, mely akár az elhullásukat is okozhatja. Ezek a baktériumok emberben is képesek hasonló folyamatokat előidézni pl. a kézen, de a fertőződés könnyen elkerülhető a higiéniai előírások betartásával.
Azonban a nyulak is könnyen megfertőződhetnek az ember által, sőt, kifejezetten érzékenyek a tőlünk elkapható betegségekre. A streptococcusok az emberek felső légutaiban találhatók, és a nyusziknál tályogképződést, illetve légzőszervi tüneteket okozhatnak. Tehát felső légúti hurutban szenvedő ember lehetőleg ne menjen az állat közelébe. Hogy a nyúlról az emberre terjed ez a baktérium, annak jóval kisebb az esélye, mint fordítva.
Földdel szennyezett takarmánnyal igen komoly fertőzéssel járó megbetegedést vihetünk be a lakásba a nyuszinknak, ami aztán ránk nézve is igen veszélyes lehet. A fertőződést követően az állat étvágytalanná, lázassá válik, gyakran mutat idegrendszeri tüneteket a betegség vége pedig majdnem mindig az elhullás. A fertőződés elkerülése egyszerű, a takarmányt mindig meg kell mosni.
A hasmenéssel járó betegségek közül a salmonellosis a leggyakoribb zoonotikus megbetegedés. A nyuszi fertőződése szintén a szennyezett takarmánnyal történhet és mi pedig az állat ürüléke által betegedhetünk meg. Mind a nyuszinál, mind pedig az embernél a hasmenés a jellemző tünet.
A gombás megbetegedések közül mikrosporiosis a leggyakoribb. A nyuszi bőrén ilyen esetben szőrhullás és pörkösödés látható főleg a fej környékén és a gazdi a simogatás vagy összebújás során fertőződhet a kedvencétől. Általában az arcon alakul ki egy kör alakú viszkető folt, ami az idő előre haladtával növekszik, de a karon vagy a testen bárhol jelentkezhet ilyen tünet.
Kisegerek és egyéb rágcsálók
A lakásban tartott rágcsálók vizeletével terjed a leptospirosis, ami a körülbelül egy hetes lappangási idő után magas lázzal, esetenként súlyos, halálos máj- és veseelégtelenséggel, savós agyhártyagyulladással járhat. A betegség lefolyása azonban szerencsére nem súlyos, antibiotikumos kezeléssel maradandó károsodás nélkül gyógyul, a beteg pedig ezután immunissá válik a kórra.
A megelőzés szintén főként a gazdin múlik, aki ha rendszeresen tisztítja házi kedvence lakhelyét és betartja az állatorvosok által a kisemlősök számára ajánlott oltási programot, valamint ügyel saját higiéniai körülményeire, csak ritka esetben fertőződhet meg. A tengerimalac, degu és a hozzá hasonló kis állatok egyáltalán nem veszélyesek.
A terrárium lakói
A hüllők esetében az emberre terjedő fertőzések között első helyen a hányással, hasmenéssel, lázzal és kiütésekkel járó salmonellosis áll. Ezt a betegséget ráadásul nehéz felismerni, mivel a fertőzött állat - mely akár egy víziteknős is lehet - látszólag tünetmentes. Egy az Egyesült Államokban végzett vizsgálat megállapította, hogy azok az emberek, akik teknőssel, gyíkkal, kígyóval közvetlenül vagy közvetve érintkeztek, nagyobb számban fertőződtek meg salmonellosissal.
Ahányszor csak az állathoz nyúlunk vagy a környezetét takarítjuk, alaposan mossunk kezet. A hüllők terráriumát nagy gonddal kell tisztítani: a rossz körülmények között tartott állat igazi "baktériumtelep" lehet. Ráadásul a hüllők szájában normális esetben is sok baktérium található. A varánusz esetében például a baktériumflóra gondoskodik róla, hogyha a megharapott áldozat nem halna bele sérüléseibe, akkor később a sebfertőzés végezzen vele.
Szárnyas barátaink?
Díszmadaraink - de háztáji szárnyasok, valamint a városi madarak is -a papagájkór nevű bakteriális eredetű betegséget terjeszthetik, ami akár ember és ember között is fertőzhet, közvetlen érintkezés vagy belégzés útján. Ez a fertőzés egy azok közül, amely az emberi szervezetben atípusos tüdőgyulladást válthat ki, és magas lázzal, mellkasi szúró fájdalommal, valamint fej- és végtagfájdalmakkal, elesettség érzetével jár. Antibiotikumos kezeléssel és pihenéssel néhány nap alatt csillapíthatók a tünetek.
A megelőzés érdekében érdemes évente egyszer megvizsgáltatni madarunkat, illetve madárállományunkat. A vizsgálatot frissen begyűjtött ürülékminták alapján végzik. A psittacosis fertőző képessége és terjedése miatt ajánlatos az újonnan beszerzett papagájt először elszigetelten, külön alvóhelyen elhelyezni és csak akkor szabad összeengedni más állatokkal, ha száz százalékig biztosak lehetünk benne, hogy az új madár egészséges.