A Balkán a muszlim terroristák melegágya lett
![Salafi community in Bosnia denies allegations on links with Daesh Brcko Bosnia and Herzegovina Bosnian Bosnia Salafi Salafists Salafist groups Islamic state Islamic State (IS) ISIL Daesh HORIZONTAL SQUARE FORMAT](https://cdn.origo.hu/2023/12/JpNsDhcAtsiQGtQeSqhcWFjL_wwiUjmW4y0Cu04Xyvk/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2Y1NzdjYmFhNWJkYTQ1ZTZhY2QyZjZjMjgxNDZiNjFh.webp)
A német Bundestag vitáinak az utóbbi időszakban egyik visszatérő témája a balkáni muszlim radikálisok jelentette veszély.
Egy parlamenti jelentésből konkrétan kiderült, hogy németországi iszlamisták szoros kapcsolatban állnak Bosznia-Hercegovinában élő potenciális terroristákkal, írja a Deutsche Welle.
Magyarország déli határától kb. 200 kilométerre sok olyan település van, amelyekben az iszlám egyik legszélsőségesebb irányzata, a szalafizmus elvei érvényesülnek.
A szalafisták elutasítják a vallás korszerűsítését és szorgalmazzák az iszlám jog, a saría bevezetését az élet minden területén.
Az iszlamisták konkrét balkáni aktivitásáról azonban még a német titkosszolgálat sem rendelkezik elegendő információval, különösen a szélsőséges mozgalmak terjedését nem tudják feltérképezni.
Ami biztos, hogy a gazdag Öböl-menti államok, elsősorban
Szaúd-Arábia számos szélsőséges imámot küldött a '90-es évtől Boszniába,
a helyi muszlimok radikalizálódásának ez lehet az elsődleges oka.
Az elmúlt időszakban Törökország is exportálja a Balkánra a hitszónokait, akik által az ország a saját befolyását igyekszik növelni a térségben.
Közismert, hogy
Szaúd-Arábia és Törökország már Németországba is küldi a fundamentalista iszlamista imámokat,
de a berlini kormány valamiért nem lép fel velük szemben, és a titkosszolgálattal ellentétben igyekszik szemet hunyni a történtek felett.
A német titkosszolgálat sem hozta nyilvánosságra, hogy pontosan hány balkáni muszlim terrorista harcol Szíriában és Irakban. Csupán arról szolgáltattak adatokat, hogy milyen szervezetekben vannak.
A közhiedelemmel ellentétben nem kizárólag az Iszlám Állammal szimpatizáló terroristák mentek harcolni a Közel-Keletre.
Sokan esküdtek hűséget az al-Kaidához kötődő, Szíriában és Irakban tevékenykedő al-Nusztra Frontnak.
A szélsőséges szervezet hivatalosan elszakadt az al-Kaidától még 2016-ban.
Teljesen új fejleménynek számít, hogy
a boszniai, a horvátországi és a koszovói iszlamisták kb. 10%-a a Szabad Szíriai Hadsereg katonája lett,
amely szervezet az Egyesült Államok és újabban Törökország támogatásával küzd Bassár el-Aszad elnök rendszere ellen.
Régebb a szerb sajtó írt arról, hogy horvátországi muszlim szervezetek tagjai is harcolhatnak a Szabad Szíriai Hadseregben, titkosszolgálati jelentések viszont most először erősítették meg ezt a híresztelést.
Arról, hogy hányan lehetnek a német hírszerzés nem közölt információkat.
A fő probléma az, hogy a Balkán sok eldugott településén az iszlám legszélsőségesebb ágazatai virágoznak, ilyen szellemben nevelik a fiatalokat, a nemzetállamok hatóságai pedig képtelenek ellenőrizni a folyamatot.
A legrosszabb Bosznia-Hercegovinában a helyzet,
ott szaúd-arábiai anyagi támogatással egy párhuzamos társadalmat építettek ki, amelyre a szarajevói kormány befolyása nem terjed ki.
A szegénység is táplálja az iszlamizmust, a megoldás hosszabb távon az lehetne, ha ezeket az államokat felvennék az Európai Unióba, mert akkor beindulna a gazdaság növekedése és az életszínvonal emelkedése, amely által vissza lehetne szorítani a szaúdi, valamint a török befolyást.
Magyarország kormánya és a V4-ek is szorgalmazzák a Nyugat-Balkán európai integrációját,
a stabilitás megteremtése érdekében.