Jól láthatóak az integráció kudarcai Németországban
![TOPSHOTS Horizontal MIGRATION AND IMMIGRATION MAGHREB AFTHER THE REVOLT MIGRANT AFRICAN DEMONSTRATOR DEMONSTRATION PRISON CENTRE DE RETENTION ADMINISTRATIVE ILLEGAL IMMIGRANT PRISON CAMP](https://cdn.origo.hu/2023/12/NZlxy4OAFtmjH-rj5g7dYl7zGoYSKxPW2pw91ocq1js/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzU4ZTZmYjgyYzM3ZjQ1MmQ5MjhiODU0MWNmZWM1NWRi.webp)
A rendelkezésre álló adatok alapján minden előzetes várakozástól elmarad a Németországba érkezettek munkaerő-piaci integrációja:
2017 tavaszán a menekültstátuszban részesítettek foglalkoztatási rátája csupán 18 százalék volt,
miközben a munkanélküliség körükben meghaladta az 50 százalékot. A sikertelen gazdasági integrációt egyértelműen a megfelelő képzettség, szakmai tapasztalat és nyelvtudás hiánya magyarázza: egyes felmérések szerint a németországi menedékkérők harmada legfeljebb alapfokú oktatásban részesült korábban.
Mindeközben Németország csillagászati összegeket áldoz a menedékkérők ellátására és a védelemre jogosultak integrálására. Bár 2016-ban közel 22 milliárd eurót költöttek e célokra, a fiskális megtérülés esélye még középtávon sem reális. A bűnügyi statisztikák alapján kijelenthető, hogy
a németországi közbiztonság romlása és a tömeges migráció között egyértelmű ok-okozati összefüggés áll fenn,
mely nem csupán a beáramlás volumenhatásából ered. 2016-ban az összes bűnelkövető 8,6 százaléka tartozott a menedékkérőket is tartalmazó „bevándorlók" kategóriájába, miközben a teljes népességen
belüli arányuk csupán 2 százalék volt.
A fenti adatok egyértelműen azt bizonyítják, hogy Németország esetében a harmadik országból érkező bevándorlók integrációja (mind gazdasági, mind egyéb szempontok alapján) eddig sem volt sikertörténet, az elmúlt években érkezettek viszont a korábbiakhoz képest is súlyosabb kihívást jelentenek az ország számára.
A teljes elemzés elérhető a Migrációkutató Intézet weboldalán.