Brüsszel holnap élesítené a tizedik szankciós csomagját
![Bakhmut, Donyeck, Ukrajna, tüzérség, ágyú, katona, háború, orosz-ukrán háború, Oroszország, ukrán katona](https://cdn.origo.hu/2023/12/KdbOhclJswWngLj4-8UoZ7Tx_nQY5LvpcRq_jvCMb8U/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50L2MzMmIyNzZiZTFhYzQzMmFiNmRmZDcyNzAxMDBjZjIw.webp)
Az EU további szankciók bevezetését tervezi, pedig láthatóan azok nem hatékonyak. Milyen hatása lenne az Unióra és Magyarországra, ha életbe lépne az atomenergiára vonatkozó szankció?
Az orosz-ukrán háború kirobbanásának első évfordulója lesz a héten. Az Európai Unió azóta kilencszer szankcionálta gazdaságilag Oroszországot, azonban az alkalmazott büntető intézkedések nem váltották be a hozzájuk fűzött reményeket.
Az orosz központi bank időszerű beavatkozásai, a megmaradt energiaexportból származó bevételek és az oroszok új piacok felé fordulása rendszerint tompították az uniós csapásokat.
Így a várt orosz gazdasági összeroppanás helyett azt tapasztalhattuk, hogy a tagállamokban egy-egy energiahordozó, üzemanyag tekintetében ellátási zavar lépett fel, az energiaválság és a drágán beszerzett energia felhajtotta a mindennapi megélhetést biztosító termékek árait is, az egekbe szökött az infláció.
A szankciók hatékonyságát azonban már egyre több tagállamban megkérdőjelezik.
A napokban éppen a holland külügyminiszter hívta fel arra a Közösség figyelmét, hogy a vállalatok rendre kijátsszák a szankciókat. Mindezek ellenére az Európai Unió február 24. napjával élesítené a tizedik szankciós csomagját.
A Világgazdaság elemzése szerint az atomenergia-ipar reneszánszát nagymértékben éppen az Oroszország elleni szankciók segítették elő. Mi történne hazánkban, ha Brüsszel kiterjesztené az atomenergiára vonatkozó szankciókat is?
Sikerként könyvelhetjük el, hogy a magyar kormány a franciákkal együtt elérte, hogy az atomenergia ne kerüljön bele a tizedik szankciós csomagba, hiszen a nukleáris energia embargója esetén súlyosbodna az energiaválság.
Európában 18 darab, oroszok által tervezett atomerőmű van, köztük a paksi is, amely az itthon megtermelt villamos energia több mint 50 százalékát biztosítja.
Európa több tagállamában már eddig is lehetett tartani áramkimaradásoktól, hiszen egyre nehezebb fedezni a kontinens áramfelhasználását és megbízhatóan elegendő energiát biztosítani, különösen az Uniós energiastratégia központi elemévé vált megújuló energiaforrások által. Az atomenergia újbóli „felfedezése" annak köszönhető, hogy a modern gazdaságok érdeke az, hogy az áramellátás biztosítása folyamatos és zavartalan legyen. Emellett az „tiszta energiának" is tekinthető, azaz az előállításnak alacsonyak a környezetre gyakorolt káros hatásai.
Van most elegendő dízel Európában? Kell számítani rá, hogy komoly dízelhiány léphet fel rövid időn belül?
A dízellel kapcsolatban ki kell emelni, hogy Magyarország azon kevés tagállamok közé tartozik, amelyek az orosz energiától való függetlenedés megvalósítására időt nyertek. Ugyanis a kormány sikeres lobbitevékenységének köszönhetően mentesülhetett Magyarország a kőolaj-kereskedelmet érintő, mind 2022 decemberében és mind a 2023 februárjában hatályba léptetett büntetőintézkedések alkalmazása alól.
Ennek következtében Magyarország továbbra is vásárolhat orosz forrásból származó kőolajat, a Barátság vezetéken zavartalanul folytatódhat hazánkba is a szállítás mindaddig, amíg nem történik politikai változás, esetleg a vezeték ellen irányuló fizikai támadás.
Magyarországon, illetve a régiós országokban az ellátásbiztonság biztosított marad egészen addig, amíg elérhető az orosz olaj. Európában viszont előfordulhat dízelhiány és a magas áraktól is tartani lehet.
Az Unió 2023. február 5-ét megelőzően még felhalmozott orosz nyersolajból, a hatályba lépett embargót követően azonban az orosz dízelt más forrásokból, például Szaúd-Arábiából és Kuvaitból helyettesíti.
Ezeknél a szerződéseknél viszont félő, hogy az Unió átcímkézett, orosz terméket vásárol, amely szintén a szankciós politika kidolgozatlanságára utal.