Riói olimpia - a bizonytalanság biztos
![olimpia 2016, Brazília, Rio de Janiero, rioi olimpia](https://cdn.origo.hu/2023/12/Eg9x226hn-XdH51NRolCnCO_OXwInaqZf9O-OVIoZ54/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzIwNmVhZGYzMDU5ZDRhYmVhMjk4OWQ4OGE0NTJmYzdj.webp)
Hogy sok minden nincs rendben a 2016-os riói olimpia és főleg a helyszín, Rio de Janeiro körül, arról hónapok óta hallani, olvasni. Márciusban be kellett zárni az olimpiai stadiont, mert probléma akadt a tetőszerkezetével, a júniusi Konföderációs Kupa alatt folyamatosak voltak a tüntetések, az augusztusi cselgáncs-vb idején pedig a magyar sportolók is kárát látták a közlekedési hiányosságoknak. „Hogy akarnak itt olimpiát rendezni?” – panaszkodott akkor Csernoviczki Csaba, s a kérdés ma, ezer nappal a megnyitó előtt még inkább aktuális. Sőt, egyre inkább az lesz.
A Nemzetközi Olimpiai Bizottság (NOB) újdonsült elnöke, Thomas Bach a napokban úgy fogalmazott, hogy a szervezők jól haladnak, és a játékok után is mindenki élvezni fogja az olimpiai beruházások előnyeit. A helyzetet ismerők azonban pontosan tudják, vagy inkább sejtik, hogy a 2016-os olimpia és előtte a jövő nyári focivébé sem lesz könnyű menet a szervezők számára.
Augusztusban lemondott posztjáról Marcio Fortes, az előkészületek egyik fő felelőse, mert nem tudta megfelelően koordinálni a kormány és a szervezők közötti munkát. Nem sokkal később az O Estado de S. Paulo nevű liberális lap közreadott egy, a NOB által írt titkos jelentést, amely szerint veszélyben van a riói olimpia megrendezése. Biztonsági nehézségek, financiális problémák, el sem kezdett építkezések, valamint a szponzoráció és a megfelelő számú hotelszoba hiánya állt a dokumentumban. A város polgármestere szinte rögtön cáfolta az értesülést.
Hát akkor öntsünk tiszta vizet a nyílt kártyák közé!
A hatmilliós metropoliszt érintő problémák már a rendezés 2009-es elnyerése után 15 nappal felszínre kerültek, amikor a Maracana stadiontól alig 8 kilométerre halálos áldozatokat is követelő drogháború robbant ki. Igaz, a tavalyi londoni olimpiát sem befolyásolta, hogy amikor 2005-ben a NOB nekik adta a rendezés jogát, egy másnapi metrórobbantásban 52-en haltak meg.
Ám a közelmúltbeli statisztikák nem túl biztatóak: a bejelentett bűncselekményeknek mindössze nyolc százalékát követi felelősségre vonás, a hetedik helyen állnak a világon a gyilkosságok gyakoriságát tekintve, s egy 2008-as statisztika szerint abban az évben hatezerre rúgott az erőszakos halált halt emberek száma. Más kérdés, hogy ezek a mutatók már a javuló tendencia részei, de a súlyos bűncselekmények mellett a zsebtolvajokat, az autólopásokat és a bankkártyás csalásokat is vissza kell szorítani.
Ennek érdekében komoly stratégiai terveket, a rendőrség modernizálását és létszámának bővítését, felfegyverzett őröket és több mint ezer biztonsági kamerát ígérnek – kár, hogy egyes kritikák szerint ez csak a turisztikailag forgalmas és a versenyeket érintő helyszíneken várható, a város többi részén – beleértve az erőszakos bűncselekmények és a drogkereskedelem fő helyszíneit, a közel ezer favelát – a fejlődés kevésbé lesz szembetűnő, bár a pacifikáció elvileg megkezdődött.
„Biztos vagyok benne, hogy minden beruházás kész lesz a kitűzött határidőre” – jelentette ki a minap Carlos Nuzman, a szervezőbizottság elnöke, amikor a tíz sportág otthonául szolgáló Barra Olimpiai Park mellett átadtak egy kilencméteres kilátótornyot. Kár, hogy arról leginkább földet és munkagépeket látni, és nem legalább félkész épületeket. A majdani csarnokok helyét nagy léggömbök jelzik, fekete a leendő teniszpályákat, piros a kézilabda arénát.
Persze alig kevesebb, mint három évvel a nyitány előtt még korai kritizálni a munkatempót, ám a bevezetőben említett jelentés mellett a NOB szeptemberi közgyűlésén már hallatszottak olyan hangok, amelyek szerint le vannak maradva a brazilok. De a civilek is háborogtak. A patinás Maracana Stadion felújítása közben ugyanis kiköltöztették a környékről azokat, akik útban voltak, házaikat pedig eldózeroltatták. A csaknem nyolcvanezres befogadóképességű létesítményt már a júniusi Konföderációs Kupára elkészítették, ám a főpróba előtt gondok akadtak: a brazil-angol barátságos meccset előbb biztonsági okokból elhalasztották, ám a döntést végül visszavonták, s csak bürokratikus hibaként aposztrofálták a fennakadást.
Sokat emlegetett probléma közlekedés fogyatékossága. A gyakori dugók, a repterek felújítása, a buszok megfelelő száma és az utak rekonstrukciója mellett Magyarországhoz hasonlóan a négyes metró építése borzolja a kedélyeket. Egy nagy lépés történt ugyan – a napokban ünnepélyesen berobbantották az épülő Transolimpica autópálya leendő alagútját, amely majd a centrumot és a négy nagy versenyhelyszínt köti össze –, de nem árt megjegyezni, hogy a szintén riói, 2007-es pánamerikai játékok rendezése előtti ígéretekből sem sok valósult meg.
Ahogy az is kérdéses, a jelenleg meglévő 19 ezer hotelszoba mellé hogyan tesznek majd csaknem kétszer ennyit? A NOB 45 ezret adott meg irányszámként, ami valószínűleg csak úgy jöhet majd létre, hogy Rio folyóján, hajókon szállásolják el azokat, akiknek a szárazföldön nem jut hely.
Egy tavaly megjelent tanulmány szerint 1960 óta az összes olimpia többe került, mint azt előzetesen tervezték. Átlagosan 179 százalékkal. Ez intő jel Riónak is, főleg úgy, hogy még nincs hivatalos költségvetésük. Carlos Nuzman már tavaly decemberben azzal nyugtatta a kedélyeket, hogy minden rendben, jövőre biztosan összeáll, ehhez képest a kommunikációs igazgató nemrég kénytelen volt bejelenteni, hogy a büdzsét még nem fedhetik fel.
Ami a szervezést illeti, eleinte 2,8 milliárd amerikai dollárról beszéltek, de egyes becslések szerint ez el fogja érni a 4 milliárdot is. És ez még nem tartalmazza az infrastrukturális költségeket (további minimum 11,6 milliárd). És akkor ott van még a 2014-es futball vb, a maga 13,3 milliárdjával.
Nincs mit csodálkozni azon, hogy a brazilok jó része úgy gondolja, üdvözítőbb lenne szociális projektekre költeni ezt a rakás pénzt. Az infrastruktúra még csak-csak fejlődik az olimpia és a vb révén, de az egészségügy és az oktatás helyzete nem fog javulni. A júniusi Konföderációs Kupa alatt megtapasztalhatták a helyiek, ilyenkor jobban figyel rájuk a világ, s ebből fakadóan Jerome Valcke, a FIFA főtitkára is elismerte, bolondság lenne azt hinni, hogy a vb alatt nem lesznek tüntetések.
Ám hogy ne csak a külföldi sajtó kritikáira támaszkodjunk, megkerestük dr. Nagy Zsigmondot, a Magyar Olimpiai Bizottság nemzetközi igazgatóját, aki nemrég tért haza Rióból, ahol a szervező bizottság nyílt napján vett részt. „Nyolc olimpiát végigcsináltam már, sokszor láttam előkészületeket, nyugodt vagyok, nem hiszem, hogy a megvalósításba hiba csúszna. Nem hangzik jól ugyan, hogy a közép- és felsővezetői szervezői bizottságban van jövés-menés, de látva a korábbi világversenyeket, a nagy nyomás miatt ez gyakran előfordul. Vannak problémák, de ezeket meg fogják oldani, van még csaknem három évük” – mondta.
Hozzátette, hogy minden korábbi olimpiával szemben is voltak kritikák. „Ezt senki nem tudja megúszni, de ezzel nincs is baj. Lehet, hogy túlvállalták magukat, először csinál a történelem során olyat egy város, illetve ország, hogy két éven belül focivébét és olimpiát rendez, de a brazil piac erős és fiatal, szerintem el fogják bírni. Az azért mindenképpen negatívum, hogy a WADA, a Nemzetközi Doppingellenes Szervezet ideiglenesen felfüggesztette a riói labort, ezen még kell, hogy dolgozzanak.”
Nagy Zsigmond megjegyezte ugyanakkor, hogy ők mindent a magyar csapat szempontjából néztek. „Ami nekünk kihívás lesz, az a távolság, elsősorban a kajak-kenu versenyeket illetően, mivel annak helyszíne az olimpiai falutól 28 kilométerre található, és úgy néz ki, hogy a vízilabda is átkerül a közelebbiből a távolabbi uszodába. Az utazással tehát lehetnek nehézségeink, de az olimpiai falu nagyon szépnek ígérkezik, háromszor akkora lesz, mint a londoni.”