Rekordot döntött a CERN
![CERN, részecskegyorsító, hadronütköztető, világegyetem összetétele](https://cdn.origo.hu/2023/12/oE9V9OzvselvjB60P3AUL6iaZTlOcVplM9y3WMaFvqc/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzI3ODg3ZDdhZDE4MzQ3ZTE4MTFjMTkzM2ZkNzBkZjM4.webp)
Az Európai Nukleáris Kutatási Szervezet (CERN) tudósai eredményüket a Nature tudományos folyóiratban ismertették. Januárban a tudósok mérése csak hat fokozattal volt jobb a CERN ATRAP kísérlete által 2013 óta tartott addigi pontossági rekordnál – írja az MTI. Az új módszer két antiproton szimultán mérésén alapul, amelyeket a kutatók két úgynevezett Penning-csapdában fogtak el. Ezek a részecskecsapdák a töltött részecskéket, vagyis ebben az esetben antirészecskéket azok tulajdonságainak pontos méréséhez elfogják és tárolják.
"Ez az eredmény sok évnyi folyamatos kutatás és fejlődés eredménye és a Penning-csapdában valaha végzett legnehezebbek közé tartozó mérések sikeres lezárása" - mondta Stefan Ulmer, a BASE-együttműködés szóvivője. Az új eredmények alátámasztják az eddig megszerzett ismereteket, amelyek szerint a protonok és antiprotonok mágneses viselkedése azonos. Ráadásul az antiprotonoknál a kísérleti bizonytalanság kisebb, mint a proton esetében.
Valószínűleg ez az első eset, hogy a fizikusoknak precízebb mérést sikerült elvégezniük az anyagon, mint az antianyagon
- emelte ki Christian Smorra, a tanulmány társszerzője.
Fizikusok és részecskekutatók fáradhatatlanul dolgoznak azon, hogy az antianyag-részecske tulajdonságait a lehető legpontosabban mérjék és összehasonlítsák anyag-ellenpárjukkal. Azt remélik, hogy ezáltal felfedezik az anyag- és antianyag részecskék közötti különbségeket, ami megoldhatná a fizika egyik legnagyobb rejtélyét és választ adhatna arra a kérdésre, hogy miért áll az univerzum nagyobbrészt anyagból.
A BASE a CERN "antianyaggyárából" származó antiprotonokat használ. A kísérletet kifejezetten az antianyagok precíziós mérésére tervezték. A mágneses momentum - amely meghatározza, hogy egy részecske miként viselkedik egy mágneses térben - az egyik legtöbbet tanulmányozott belső jellegzetessége egy részecskének. Noha a különböző részecskéknek különböző a mágneses viselkedésük, a protonok és az antiprotonok mágneses momentuma csak a töltést tekintve kellene, hogy eltérést mutasson.
A mágneses erejükben esetlegesen mutatkozó bármilyen eltérés megkérdőjelezné a részecskefizika standard modelljét és már az új fizikába engedne bepillantást.
A részecskefizika sztenderd modellje szerint, amelyre gyakorlatilag a fizika teljes elmélete épül, minden részecskéhez léteznie kell egy ellenrészecskének. Ennek az alapvető elméletnek mond ellent az anyag és ellenanyag univerzumban megfigyelt egyenlőtlensége.