Hogyan működik és mitől különleges a legújabb koronavírus elleni vakcina?
![](https://cdn.origo.hu/2023/12/peFxzp9v8nHU799wz9AMehLWHiZ_jdRpO_hCEZoOiZo/fill/1347/758/no/1/aHR0cHM6Ly9jbXNjZG4uYXBwLmNvbnRlbnQucHJpdmF0ZS9jb250ZW50LzY2YTI5ZDU0ZDQyYTQ0MTRiMDA4OTQ2NzQxM2QxYzA5.webp)
Az Ad26.COV2.S nevű vakcina a vektorvakcinák csoportjába tartozik. Ilyen típusú oltásokat már alkalmaznak hazánkban, ezen az elven működik az Oxford/AstraZeneca oltóanyaga és az orosz Szputnyik V is. A szintén a Janssen által fejlesztett, 2020-ban engedélyezett Ebola-vakcina is vektorvakcina.
Az Ad26.COV2.S a koronavírus legfontosabb fehérjéjét, az immunválaszt kiváltó fehérjetüskéket a szervezetünkkel készítteti el. Ebben némileg hasonlít a Pfizer-BioNTech- és a Moderna-oltásokra, ám míg az utóbbiaknál a tüskék elkészítéséhez szükséges instrukciókat RNS (ribonukleinsav) molekula hordozza, addig a belga kutatók
DNS-be (dezoxiribonukleinsavba) csomagolták a vírusfehérje tervrajzát.
A fehérjetüskét kódoló gént a szakértők adenovírusokba ültették, ezek lesznek a vektorok, vagyis a génhordozók. Az adenovírusok olyan kórokozók, amik általában enyhe, megfázásszerű tüneteket okoznak. A Janssen kutatói egy módosított adenovírust, az Ad26-ot jelölték ki a koronavírus génjének szállítására. Ezt követően a vírusrészecskét úgy módosították, hogy be tudjanak ugyan jutni a sejtekbe, de ott ne sokszorozódjanak, és ne ártsanak.
A fehérjetüske génjét hordozó adenovírus előbb a sejtfelszínhez kötődik, majd a sejt belsejébe kerül. Itt a sejtmaghoz vándorol, amibe bejuttatja az általa szállított genetikai anyagot. A DNS által kódolt információk úgynevezett hírvivő RNS-be (mRNS) íródnak át. Az mRNS a riboszóma nevű sejtszervecskéhez kerül, ahol megtörténik a fehérjetüske legyártása.
A fehérjetüskék végül beindítják az immunrendszer működését, és kialakul a védelem.
Az Ad26.COV2.S védőoltás különlegessége abban rejlik, hogy két dózis helyett csupán egyet kell beadni. További előny, hogy szállítása és tárolása nem igényel fagyasztást:
2-8 Celsius-fokon három hónapig tárolható, - 20 Celsius-fokon pedig két évig is eláll.
A védelem a vakcina beadását követő második héten már kialakul.
A vakcina összességében 66 százalékos védelmet nyújtott a Covid-19-betegség mérsékelt és súlyos formáinak, és 85 százalékost a legsúlyosabb tünetek kialakulása ellen az Egyesült Államokban és hét másik országban végzett teszteken.
A legfontosabb azonban az, hogy az oltottak 100 százalékát megvédte a Covid-19 okozta halálozástól; egyetlen beoltott személy sem halt bele a betegségbe.
A klinikai vizsgálatok alapján a vakcina biztonságos, nincsenek súlyos mellékhatásai, számítani kell ugyanakkor kisebb oltási reakciókra. Ilyen az injekció helyén fellépő fájdalom és bőrpír, fáradtság, izomfájdalom és hőemelkedés.